From Wikipedia, the free encyclopedia
Пирамидата (от гръцки: πυραμίς) е сграда или съоръжение, чиято форма наподобява геометричното тяло пирамида – горните повърхности са до известна степен подобни на триъгълници и се събират в една точка. Основите на пирамидите могат да бъдат триъгълни, четириъгълни или многоъгълни, като най-често срещана е квадратната основа с четири триъгълни горни стени.
Когато по-голямата част от масата е концентрирана близо до основите, формата на пирамидите се доближава до идеалната форма на еднаква якост, т.е. напреженията от тежестта на конструкцията биха се разпределили равномерно в целия обем на конструкцията. Този факт дава възможност на много древни цивилизации да изграждат устойчиви монументални паметници без добро познаване на механиката.
В продължение на хиляди години най-големите строителни конструкции в света са пирамиди – първо Червената пирамида, а след това Хеопсовата пирамида, и двете в Египет. Хеопсовата пирамида е и единственото от Седемте чудеса на света, оцеляло до наши дни, а остава все още и най-високата пирамида в света. Пирамидата с най-голям обем е Голямата пирамида в Чолула в Мексико.
Предполага се, че първите подобни на пирамиди съоръжения, са строени в Месопотамия. Те се наричат зикурати и изглежда са боядисвани с ярки бои. Тъй като са строени от кирпич, както много месопотамски паметници, днес са запазени малко останки от зикурати.
Най-известните пирамиди в света са тези, строени в Древен Египет – огромни съоръжения от тухли и камък, някои от които са сред най-големите конструкции в света. Строителството на пирамиди в Египет достига своя апогей около 2575 – 2150 година пр.н.е.[1] Към 2008 година в Египет са известни 138 пирамиди.[2][3] Египтяните покриват стените на пирамидите с полиран бял варовик, съдържащ голямо количество морски вкаменелости,[4] но голяма част от това покритие е паднало или е използвано за строителството на нови сгради.
Хеопсовата пирамида е най-голямата в Египет и една от най-големите в света. Площта на основата ѝ е 52 600 m². До построяването на Кьолнската катедрала през 1311 година тя е най-високата конструкция в света. Хеопсовата пирамида е едно от Седемте чудеса на света и единственото от тях, оцеляло до наши дни.
Въпреки че пирамидите обикновено се свързват с Египет, в Нубия, днес на територията на Судан, има 220 пирамиди, най-големият брой такива паметници в една държава.[5] Те са концентрирани в три археологически обекта и са строени за гробници на владетелите и владетелките на Напата и Мерое.[6] Макар и повлияни от египетските, нубийските пирамиди се отличават от тях. Те са значително по-малки и с по-стръмни стени. В Нубия пирамиди се строят до около 300 година.
![]() | Тази статия се нуждае от подобрение. Необходимо е: форматиране. Ако желаете да помогнете на Уикипедия, използвайте опцията редактиране в горното меню над статията, за да нанесете нужните корекции. |
Една от уникалните структури на културата игбо са пирамидите Нсуде в нигерийския град Нсуде, в северен Игболанд. Десет пирамидални структури са изградени от глина и кал. Първата базова част е с обиколка около 20 метра и височина 1 метър. Обиколката на следващото ниво е към 15 метра. Кръглите купчини продължават до върха. Структурите са били храмове на бог Ала, за когото се смята, че живее на върха; богът живее на пръчка в горната част. Конструкциите са положени на групи от по пет успоредни една на друга. Тъй като е построена от глина и кал, като Дефуфа в Нубия, конструкцията се разваля с времето и е имало периодични достроявания.[7]
В Китай има повече от 100 пирамиди. Всички китайски пирамиди служат за гробници. Първият император, който е погребан в пирамида е първия император от династията Чин.
В Индия има много пирамиди направени от гранит, направени по време на Империята Чола, много от които са още в религиозна употреба. Примери за такива храмове пирамиди са Храмът на Брихадишвара в Танджавур, Храмът в Гангаиконда Чолапурам и Храмът на Айраватешвара в Дарасурам. Но най-голямата такава пирамида е в Шрирангам, Тамил Наду.
Освен менхир, каменни маси и каменни статуи, Австронезийската мегалитна култура в Индонезия също е оставила след себе си земни и каменни стъпаловидни пирамидни структури, наречени „пунден берундак“, открити в Панггуянган близо до Цисолок[8] и в Ципари близо до Кунинган.[9] Причините за изграждане на каменни пирамиди включват местните вярвания, че духовете на предците обитават планините и високите места.[10]
Стъпаловидната пирамида е основният дизайн на будисткия паметник на Боробудур от 8-ми век в Централна Ява.[11] Въпреки това, по-късните храмове в Ява са повлияни от индийската индуистка архитектура; това се вижда в извисяващите се кули на храма Прамбанан. В Ява през 15-ти век, през късния период на Маджапахит, се възраждат местните австронезийски елементи; това се вижда в храма Сукух, който донякъде наподобява мезоамериканската пирамида, както и стъпаловидни пирамиди на планината Пенангунган.[12]
В Източна Азия будистките ступи обикновено са били представяни като високи пагоди. Въпреки това, някои пирамидални ступи остават в ограничени области. Има теория, че тези пирамиди са вдъхновени от паметника на Боробудур чрез суматрански и явански монаси.[13] Има подобен будистки паметник и във Вранг, Таджикистан.[14][15] В света има поне 9 будистки стъпаловидни пирамиди, 4 от бившата провинция Кьонгсан в Корея, 3 от Япония, 1 от Индонезия (Боробудур) и 1 от Таджикистан.[13][15]
Народите на централна и Южна Америка са строили пирамидите си главно с религиозни цели. Мезоамериканските пирамиди – като правила са със стъпалообразна конструкция с храмове на върха, като не приличат на египетските пирамиди и приличат повече на зикуратите на Месопотамия. Най-голямата пирамида в централна Америка е най-голямата в света по обем. Пирамидите в Мексико се използвани основно за човешки жертвоприношения. Има данни, че през 1487 г., при повторното освещаване на Теночтитлан, за четири дни са пренесени в жертва над 80 000 души. Една от вероятните причини според някои изследователи е екологичната катастрофа, довела до липсата на храна в региона.[16]
Ацтеките са народ с богата митология и културно наследство, доминирали централно Мексико по време на XIV – XVI век. Столицата била Теночтитлан – днешния Мексико сити. Ацтекската архитектура много приличала на маянската. Едни от най-известните пирамиди, строени от ацтеките са: Великата Пирамида в Теночтитлан, висока 60 метра, пирамидите при Малиналко и тези при Темпло Майор.
Маите са започнали да строят церемониални сгради преди приблизително 3000 години. Много от тези пирамиди са свързани с определено майско божество. Маянските пирамиди имат много различни форми, в зависимост от периода им на строене и функцията им. Едни от най-известните пирамиди са: пирамидите при Алтун Ха, пирамидите при Каракол, Комалкалко, Копан, Чичен Ица – където е имало най-много пирамиди, Ел Мирадор, Ла Данта – което е и името на най-голямата маянска пирамида (храм), която е висока 79 метра и достига до 2 800 000 m3; също много известни са и пирамидите при Ел Тигре, Лос Монос, Паленке, Тикал и Уксмал. Най-големите пирамиди в Теночтитлан са пирамидите на слънцето и луната; Пирамидата на Слънцето е най-голямата пирамида в Америка след Великата Пирамида на Чоула. Пирамидата на Луната се намира на края на Улицата на Мъртвите.
Известни са със строенето на пирамиди с Т-образни стъпала. Най-известната пирамида, строено от тях е пирамидата при Цинцунтан.
Теочтитланците са цивилизация, съществувала в периода 300 г. пр.н.е. – 500 г., обитавала голяма част от Мексико. Цивилизацията на Теочтитланците рухнала през 550 г. Най-известните теочтитлански пирамиди са пирамидите при Теочтитлан, при Ксочикало и при Тула.
Много общества в Северна Америка строили големи подобни на пирамиди сгради, които приличали на могили. Най-известната такава сграда е тази при Монкс Маунд в Каокия, чиято основа е по-голяма от тази на Великата Пирамида в Гиза. Въпреки че функцията на тези конструкции още не е известна, археолозите смятат, че са играли важна роля в религиозните обичаи на местните народи.
Пирамидите от Гуимар са пирамидални шестстъпално изпълнени структури, изградени от лава без използването на хоросан. Те са разположени в град Гуимар на остров Тенерифе на Канарските острови. Те са от 19 век и тяхната първоначална функция се предполага, че е за селскостопанска техника от времето на създаването им.
Традициите на местното население, както и оцелелите изображения показват, че подобни структури могат да бъдат намерени на много места на острова. С течение на времето облицовката им е свалена и използвана за строителен материал. В самия Гуимар е имало девет пирамиди, от които оцеляват само шест.
През римския период са били построени много пирамиди във Франция, но единствената оцеляла до днес се намира във Фаликон във Френската Ривиера. Тя е построена над Пещерата на прилепите. Построена е от малки, неправилни по форма камъни, но е частично разрушена. Въпреки че много от горната част на пирамидата липсва, долната ѝ част е много добре запазена.
Точният произход и предназначение на пирамидата не са известни, но се предполага, че е била построена от римски легионери, изповядващи египетски религиозни култове.
Към края на 1 век пр.н.е. е била построена Пирамидата на Цестий, която е висока 27 метра, която съществува и до днес край Порта Сан Паоло на хълма Авентин. Друга пирамида на име Мета Ромули е била построена в Агер Ватиканус, но била унищожена през 15 век.
Намерени са основи на пирамиди, които най-вероятно са били използвани като храмове.
Много пирамиди били използвани при християнската архитектура по време на феодалната ера. Такава сграда е например катедралата Сан Салвадор в Овиедо, Испания.
Формата на пирамидата се използва в много съвременни сгради:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.