From Wikipedia, the free encyclopedia
Косовският вилает (на османски турски: ولايت قوصوه; на турски: Vilâyet-i Kosova; на албански: Vilajeti i Kosovës),[1] известен и като Скопски вилает, е вилает в Османската империя от 1877 до 1913 година с център град Скопие.[2] Населението на вилаета към 1911 година е 1 602 949.[3]
Косовски вилает | |
1877 – 1913 | |
![]() | |
Столица | |
---|---|
Население | |
По оценка от 1911 г. | 1 602 949 души |
| |
Косовски вилает в Общомедия |
В 1878 година Призренската лига излиза с предложение Шкодренски, Янински, Косовски и Битолски вилает да се обединят в единен Албански вилает.
След Балканската война по-голямата част от територията на Косовския вилает е разделена между Черна гора и Кралство Сърбия, като тези граници са ратифицирани с Лондонския мирен договор,[4] като самата Османска империя признава новите граници след мирно споразумение с Кралство Сърбия от 14 март 1914 година.[5]
Населението на вилаета е етнически хетерогенно, като много от жителите са албанци и българи християни.[6] Има много оценки на състава на Косовския вилает, като последната е публикувана на 21 декември 1912 година. Според тази публикация общото население на вилаета към 1912 година е около 827 100 жители, от които повечето са българи християни и албанци мюсюлмани:[7]
Етнос | Брой |
албански мюсюлмани | 418 000 |
българи християни | 250 000 |
сърби | 113 000 |
смесени | 22 000 |
българи мюсюлмани | 14 000 |
турци мюсюлмани | 9000 |
власи | 900 |
гърци | 200 |
общо | 827 100 |
В началото на XX век процентът на чифлишките, смесените и свободните екзархийски села в Солунски, Скопски и Битолски вилает е:[8]
Вилаети | % чифлишки села | % смесени села | % свободни |
---|---|---|---|
Солунски вилает | 46,10 | 6,15 | 47,75 |
Битолски вилает | 14,68 | 26,30 | 59,02 |
Скопски вилает | 30,00 | 20,00 | 50,00 |
След административните реформи в 1867 и 1877 година някои части от Битолския вилает са отстъпени на новосъздадените Шкодренски (1867) и Косовски вилает.
Административното деление на Косовския вилает до 1913 година е:[9]
Име (година на раждане – година на смърт) | Години |
---|---|
Исмаил Рахми паша Тепеделенлизаде (1806 – 1875) | юли 1869 – януари 1871 |
Сафвет паша Татар (? – 1895) | януари 1871 – ноември 1871 |
Галиб паша Саръ | ноември 1871 – август 1872 |
Абдурахман Нуредин паша (1836 – 1912) | август 1872 – април 1873 |
Мехмед Акиф паша Арнавуд Калканделенли (1822 – 1893) | април 1873 – май 1873 |
Хюсеин Хюсню паша (? – 1877) | май 1873 – април 1874 |
Ферик Ахмед Хамди паша | 1874 – 4 септември 1875 |
Акиф Мехмед паша | 1875 – 1878 |
Име (година на раждане – година на смърт) | Години |
---|---|
Халил Рифат паша (1827 – 1901) | февруари 1877 – юни 1878 |
Мехмед Назиф паша Манастърлъ (1832 – 1889) | юни 1878 – декември 1879 |
Хюсеин Фикри паша (? – 1888) | декември 1879 – август 1880 |
Осман Нури паша Потирикли | август 1880 – юни 1881 |
Ахмед Хъфзъ паша (1832 – 1900) | юни 1881 – юли 1883 |
Абди паша | юли 1883 – октомври 1885 |
Мехмед Фаик паша Селаникли (1838 – 1908) | октомври 1885 – октомври 1889 |
Ахмед Еюб паша (1833 – 1893) | октомври 1889 – декември 1890 |
Абдулкадир Кемали паша (? – 1892) | декември 1890 – юни 1891 |
Мехмед Шакир паша (? – 1898) | юни 1891 – юли 1892 |
Едхем паша | юли 1892 – декември 1893 |
Хафъз Мехмед паша Ерзурумлу (1847 – 1903) | декември 1893 – април 1900 |
Мехмед Решад бей | април 1900 – януари 1903 |
Хафъз Мехмед паша Ерзурумлу (1847 – 1903) | януари 1903 – април 1903 |
Шакир паша | април 1903 – април 1905 |
Махмуд Шевкет паша (1856 – 1913) | април 1905 – август 1908 |
Мехмед Хади паша Багдадлъ (1861 – 1932) | август 1908 – май 1909 |
Хюсеин Хюсню паша (1856 – 1926) | май 1909 – август 1909 |
Али Мазхар бей | август 1909 – ноември 1910 |
Халил бей | ноември 1910 – ноември 1911 |
Мазхар бей | ноември 1911 – август 1912 |
Али Галиб паша Мюстедами (1863 – 1918) | август 1912 |