From Wikipedia, the free encyclopedia
Константин Олшанский (на украински: Костянтин Ольшанський) е голям десантен кораб от проекта 775. Построен е в Полша от корабостроителницата „Сточня Полноцна Бохатерув Вестерпляте“ в Гданск под заводския номер 775/21. Явява се многопалубен, плоскодънен десантен кораб на близката морска зона с полубак и разширена кърмова надстройка.
„Костянтин Ольшанський“ до 1991 г. – „БДК-56“ | |
![]() | |
Флаг | ![]() ![]() |
---|---|
Клас и тип | Голям десантен кораб от проекта 775 |
Производител | Remontowa Shipbuilding в Гданск, Полша. |
Служба | |
Спуснат на вода | 1985 г. |
Влиза в строй | 1985 г. |
Състояние | интерниран от Русия[1] |
Основни характеристики | |
Водоизместимост | 3526 t (стандартна) 4016 t (пълна) |
Дължина | 112,59 m |
Ширина | 15,0 m |
Газене | 3,7 m |
Задвижване | 2 дизелови двигателя 16 ZVB 40/48 ; 2 × ВФС (винта с фиксирана стъпка); 2 × кърмови подвижни ВРК (винторулева колонка) 21 000 к.с. |
Скорост | 17,5 възела (33 km/h) |
Далечина на плаване | 3500 мили на ход 16 възела 6000 мили на ход 12 възела |
Екипаж | 97 души |
Радиолокационни станции (РЛС) | РЛСО за НЦ и ВЦ МР-302 „Рубка“; АРЛС МР-103 |
Радиоелектронно оборудване | 2 × НРЛС за въздушни и надводни цели МР-212/201; пасивни системи за РЕБ |
Въоръжение | |
Артилерия | 2 × 2 57 mm АК-725 (2200 изстрела) |
Ракетно въоръжение | 2 × 2 ПУ за РСЗО МС-73 „Гроза“; 4 × ПУ за ПЗРК „Стрела-2“ |
Други | 10 средни танка и 340 десантника; до 90 мини |
„Костянтин Ольшанський“ до 1991 г. – „БДК-56“ в Общомедия |
Наречен е в чест на Героя на Съветския съюз Константин Фьодорович Олшанский, командира на отряда от 68 десантника, освобождаващи град Николаев от немско-фашистките сили.
Заложен и построен през 1985 г. в полската от корабостроителницата „Северна корабостроителница“ в Гданск.
От 1985 до 1996 г. влиза в състава на Черноморския флот на СССР и Украйна, изпълнявайки задачи по отработка на стоварване на морски десант и носи служба в Средиземно море.
В края на 1993 – началото на 1994 г. взема участие заедно с други кораби от бившия Черноморски флот на СССР по евакуацията на бежанци от зоната на грузино-абхазския конфликт. Според думите на корабния медик, Михаил Корпан, за времето на евакуацията кораба успява да транспортира над 4 хиляди души, сред които болшинството са пострадали от огнестрелни рани, а много от бежанците са в критическо състояние.
По време на провеждането на евакуационната мисия „Константин Олшанский“ и още един кораб, БДК-69, (от проекта 1171) са подложени на нападение от няколко въоръжени катери от ВМС на Абхазия. Командира на „Олшански“ взема решението да следва страничен курс и да подготови оръдията си за стрелба, обаче съседният кораб, МДК-123, от проекта 1232.2 „Зубр“ се притичва на помощ и с огън от установката си АК-630М потопява един от катерите, съумявайки да отхвърли силите на противника.
22 марта 2011 г. корабль прибыл в Либия, където се разгаря гражданска война, за евакуирането на гражданите на Украйна. На борда са приети 193 души, от тях 85 граждани на Украйна и 108 граждани на 14 други страни. На 4 април кораба пристига в Малта, където са свалени 79 души. На 11 април кораба пристига в Севастопол, доставяйки там гражданите на Украйна и страните от ОНД[2][3][4].
По време на кримския конфликт, в нощта на 6 март 2014 г. се оказва блокиран заедно с още 6 бойни кораба на ВМС на Украйна в залива Донузлав, в резултат на потопяването от моряците на Черноморския флот на Русия на няколки отписани кораба, в т.ч. големият противолодъчен кораб „Очаков“.
На 24 марта 2014 г. „Константин Олшанский“ е превзет от руски военнослужещи, на кораба е вдигнат Андреевския флаг[5]. Според съобщението на украинските СМИ, от екипажа е извадена от строя двигателната установка и електронното оборудване[6].
През октомври 2014 г. „Константин Олшанский“ е преведен на стоянка в базата на Черноморския флот в град Севастопол[7].
През ноември 2015 г. на кораба започват ремонтно-възстановителни и бояджийски работи[8]. На кораба е разположен екипаж със съкратен състав, необходим за подсигуряването на живота на кораба[9]
Към 2019 г. се намира под контрола на Руската Федерация.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.