From Wikipedia, the free encyclopedia
Йован Филипов Трифуноски (на сръбски: Јован Трифуноски или Jovan Trifunoski) е югославски географ, антрополог и етнограф, по произход македонски сърбоманин. Изявява сръбска национална принадлежност и, без да отрича съвременното съществуване на т. нар. македонска нация, застъпва тезата за сръбски характер на македонските славяни, обвинявайки Тито, Димитър Влахов и Георги Димитров че са им наложили това ново самосъзнание водени от "великохърватски" и "великобългарски шовинизъм" съответно, като с обвинението към последните двама той признава българския характер на Беломорска и Пиринска Македонии. Последната му издадена приживе книга „Македонизирање Јужне Србије“ („Македонизирането на Южна Сърбия“, 1995) обобщава възгледите му по този въпрос.[1]
Йован Трифуноски Јован Трифуноски | |
югославски географ, антрополог и етнограф | |
![]() | |
Роден |
23 октомври 1915 г.
|
---|---|
Починал | 1 февруари 1997 г.
|
Учил в | Скопски университет |
Научна дейност | |
Област | География, Антропология, Етнография |
Работил в | Белградски университет, Скопски университет |
Семейство | |
Баща | Филип Трифонов Лулков |
Майка | Теофилка |
Йован Трифоноски е роден на 23 септември 1914 година в положкото село Вруток, тогава в Сърбия, в земеделското семейство на Филип Трифонов Лулков и Теофилка. През 1905 година баща му е в четата на Никола Андреев, която предизвиква обсадата на Лешочкия манастир.[2] Завършва основно образование в селото си, след това гимназиално в Скопие и Тетово, а между 1935 – 1939 година учи антропология и география във Философския факултет на Скопския университет.[3]
След дипломирането през 1939 г. отбива военната си служба във Военно-географския институт в Белград. В периода 1940 – 1979 година работи като университетски преподавател в Скопие и Белград. През 1950 година защитава докторската дисертация „Кумановско–Прешевска Църна гора“ (на сръбски: Кумановско-прешевска Црна Гора) пред Сръбската академия на науките. От 1965 г. носи званието редовен професор. Извършва антроположки, географски и етнографски проучвания в Скопската, Положката, Кумановската, Овчеполската, Кочанската, Струмишката котловина и в Пелагония, като за всяко от тях издава отделна студия.[4]
Носител е на Орден на труда, втора степен през 1959 година. Пенсионира се през 1979 година. Почива в Белград през 1997 година.[5]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.