From Wikipedia, the free encyclopedia
Астраханска област e субект в състава на Руската Федерация, част от Южния федерален окръг и Поволжкия икономически район[1]. Площ 49 024 km2 (54-то място в Руската Федерация, 0,29% от нейната площ). Население на 1 януари 2017 г. 1 018 866 души (52-ро място в Руската Федерация, 069% от цялото ѝ население). Административен център град Астрахан. Разстояние от Москва до Астрахан 1534 km.
Астраханска област | |
Субект на Руската федерация | |
![]() | |
Страна | ![]() |
---|---|
Адм. център | Астрахан |
Площ | 49 024 km² |
Население | 1 018 866 души (2005) 20,8 души/km² |
Адм. център | Астрахан |
Федерален окръг | Южен федерален окръг |
Губернатор | Александър Жилкин |
Часова зона | UTC +4 |
МПС код | 30 |
Официален сайт | www.astrobl.ru |
Астраханска област в Общомедия |
Областта е образувана на 27 декември 1943 г., след като е извадена от територията на Сталинградска област.
Астраханска област са намира в югоизточната част на Европейска Русия. На югозапад и запад граничи с Република Калмикия, на север – с Волгоградска област, на североизток и изток – с Казахстан, а на юг се мие от водите на Каспийско море. В тези си граници заема площ от 49 024 km2 (54-то място в Руската Федерация, 0,29% от нейната територия).[2]
Астраханска област е разположена в северната част на Прикаспийската низина, при вливането на река Волга в Каспийско море. Областта се намира в зоната на полупустините, като повърхнината ѝ е предимно равнинна, безлесна и като цяло лежи под морското равнище (височини от -2,7 m на север до -27,5 m на юг). За релефа ѝ са характерни ниски единични солени купуловидни възвишения в Прикаспийската низина (най-висока точка връх Болшой Богдо 150 m) и т.н. Беровски бугри (дълги и ниски пясъчни хълмове) в делтата на Волга.[2]
Сред полезните изкопаеми с промишлено значение са находищата на нефт, газ, гипс, варовик, силикати, минерални оцветители, сол.[2]
Климатът е рязко континентален, засушлив. Средна януарска температура от -9,7 °C на север до -6,9 °C на юг, средна юлска, съответно, 24,5 °C и 25,1 °C. Годишна сума на валежите от 244 mm на север до 175 mm на юг. Продължителността на вегетационния период (с температури над 5 °C) 201 денонощия.[2]
На територията на областта протичат 935 реки с обща дължина 13 327 km, които принадлежат към водосборния басейн на река Волга и към безотточните райони на запад и изток от реката. Голяма част от речната мрежа представляват протоци и ръкави в делтата на Волга и обширната Волго-Ахтубинска заливна тераса. Подхранването на реките е предимно снежно, като дъждовното и подземното е незначително. За Волга е характерно високо пролетно-лятно пълноводие, когато нивото ѝ се повишава от 2 до 4 m. В Астраханска област има над 6,8 хил. езера с обща площ около 950 km2. Най-многочислени са крайречните езера (старици), разположени по течението и в делтата на Волга и т.н. култуци (солени) и илмени (сладководни) – езера, образували се след регресията на водите на Каспийско море. Най-голямото естествено езеро на територията на областта е соленото езеро Баскунчак в североизточната ѝ част.[3]
Астраханска област попада в подзоната на северните полупустини със светлокафяви солени почви и в подзоната на южните полупустини с кафяви почви. Растителността е полупустинна, разредена, съставена от сухолубиви треви и храсти, върху които се развива пасищно животновъдство. По долината на Волга и в нейната делта широко разпространение имат алувиалните почви. Преобладава тревната растителност, по долината на Волга се срещат малки групи крайречни горски масиви и обширни пространства заети от тръстика.[2]
Животинския свят е представен от полупустинни животни: антилопа сайга, гризачи (заек, полска мишка, лалугер и др.), орли, много влечуги и насекоми. Във водите на Волга обитават над 50 вида риби, от които над 30 вида са с промишлено значение, особено есетровите риби. В делтата на реката гнездят милиони прелетни птици: бяла чапла, пеликан и др.[2]
На 1 януари 2017 г. населението на Астраханска област наброява 1 018 866 души (52-ро място в Руската Федерация, 069% от цялото ѝ население). с гъстота 21 души/km2 и урбанизация 67,9 %.
В административно-териториално отношение Астраханска област се дели на 2 областни градски окръга, 11 муниципални района, 6 града, в т. ч. 1 град с областно подчинение (Астрахан), 4 града с районно подчинение и 1 град с особен статут и 7 селища от градски тип.
Административна единица | Площ (km2) |
Население (2017 г.) |
Административен център | Население (2017 г.) |
Разстояние до Астрахан (в km) |
Други градове и сгт с районно подчинение |
---|---|---|---|---|---|---|
Областни градски окръзи | ||||||
Aстрахан | 209 | 532 504 | гр. Астрахан | 532 504 | ||
Знаменск[4] | ? | 26 934 | гр. Знаменск | 26 934 | 340 | |
Муниципални райони | ||||||
1. Ахтубински | 4407 | 64 553 | гр. Ахтубинск | 37 883 | 292 | Верхни Баскунчак, Нижни Баскунчак |
2. Володарски | 3877 | 47 494 | с. Володарски | 10 136 | 50 | |
3. Енотаевски | 6297 | 25 785 | с. Енотаевка | 7616 | 154 | |
4. Икрянински | 1991 | 47 633 | с. Икряное | 10 036 | 44 | Илинка, Красние Барикади |
5. Камизякски | 3490 | 44 562 | гр. Камизяк | 16 077 | 35 | Волго-Каспийски, Кировски |
6. Красноярски | 5260 | 37 311 | с. Красни Яр | 12 214 | 35 | |
7. Лимански | 5238 | 30 718 | сгт Лиман | 8661 | 110 | |
8. Наримановски | 6125 | 47 951 | гр. Нариманов | 11 118 | 48 | |
9. Приволжки | 841 | 50 308 | с. Началово | 5451 | 16 | |
10. Харабалински | 7436 | 19 349 | гр. Харабали | 18 031 | 142 | |
11. Черноярски | 4230 | 19 349 | с. Черни Яр | 7261 | 280 |
Развити са машиностроенето и металообработката (корабостроене, стругове, компресори, прибори), хранителна промишленост (рибни продукти), лека промишленост.
В селското стопанство е развито растениевъдството, отглеждат се овце, камили.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.