From Wikipedia, the free encyclopedia
Vītauts (Vītautas, 1350–1430 m.) bova Lietovuos dėdlīsis konėgākštis (1392–1430 m.). Vėins ėš žīmiausiu Lietovuos valduovu. Traku konėgākštė Kēstotė ė Bėrotės sūnos.
Vītauts Dėdlīsis | |
---|---|
![]() | |
Gėmė | ~1350 m. |
Pasėmėrė | 1430 m. |
1382–1392 m. dėl atimtuos tėvuonėjės kaudamasės so Skėrgaila ėr anou valduomo Juogaila, ons do sīkio pasinauduojė krīžėninku karėnė pagelba ė do sīkio anūs ėšdevė. 1392 m. ėšsikovuojė LDK tėtola ė teisė valdītė, LDK „vīriausė konėgākštė“ Juogailas pavaldėnīs.
1410 metu lėipas 15 dėina Žalgėrė kuovuo vaduovava jongtėnē Lietovuos ė Lėnkėjės kariaunā; pu ton mūšė bova pasirašīts Tuorūnės sositarėms, Žemaitėjė bova prėpažėnta Lietovā lėgė Vītauta ė Jogailas smėrtėis. 1422 m. pu da vėina Vītauta ė Juogailas žīgė ī Prūsėjė bova sodarīts Melna sosėtarėms, palē katron Vuokītiu ordėns atsisaka vėsū teisiu i Žemaitėjė.
1429 m. sausė Locka sovažiavėmė Vuokītėjės imperatuorios Zigmonts Lioksemburgėitis pasiūlė Vītautou vainėkoutėis Lietovuos karaliom. Karūnavėma ėškīla bova nūmatīta 1430 m. siejės 8 d., bet anuos neivīka, ba Lėnkėjės dėdėkams Vokītėjės ė Lėnkėjes parobežiou solaikius ī Vėlnio gabenama karūna ė atėtininkamus duokomėntus. Tūsīk bova numatīta kėts karūnavėma čiesos, bet vėsus planus sojaukė natėkieta Vītauta smertės (1430 m. spalė 27 d.).
Valdont Vītautou Lietovuos Dėdliuojė Kunigākštīstė toriejė dėdliausė pluotībė par vėsa istuorėjė.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.