Radėjėaktīvoms īr kai katrū liousū atuoma kondoulū ė nuklidu savībė patėim savaimė skėltė padėrbont elementarės dalelės (pvz., alektruonus, neutruonus) aba kondoula fragmentus. Radėjėaktīvoms gal būtė:
- alfa skėlėms (kondoula krūvis pasėkeit –2, masės skaitlios pasėkeit –4),
- neigems beta (β–) skėlėms (kondoula krūvis pasėkeit +1, masės skaitlios palėikt tuoks pat),
- teigems beta (β+) skėlėms (kondoula krūvis pasėkeit –1, masės skaitlios palėikt tuoks pat),
- dvėgobs beta skėlėms (kondoula krūvis pasėkeit +2, masės skaitlios palėikt tuoks pat),
- alektruona pagava (kondoula krūvis pasėkeit –1, masės skaitlios palėikt tuoks pat),
- dvėgoba alektruona pagava (kondoula krūvis pasėkeit -2, masės skaitlios palėikt tuoks pat),
- neutruonėnis skėlėms (kondoula krūvis pasėkeit –1, masės skaitlios palėikt tuoks pat),
- protuonėnis skėlėms (kondoula krūvis ė masės skaitlios pasėkeit –1),
- dvėgobs protuonėnis skėlėms (kondoula krūvis ė masės skaitlios pasėkeit –2),
- klasterėnis skėlėms,
- savaimėnis dalėjėmasis,
- izomerėnis vėrsmos (kondoula krūvis ė masės skaitlios nesėkeit),
- vėdėnė konversėjė (kondoula krūvis ė masės skaitlios nesėkeit),
- vėdėnis puorū korėms (kondoula krūvis ė masės skaitlios nesėkeit),
Īr žėnuoma daugiau kāp 3000 radėjėnuklidu, ėš katrū aple 300 rondamė gomtuo, lėkosė̄jė - padėrbtė.
Radėjėaktīvoms mieruojams SI sėstemas vėinetās bekerelēs, da egzėstou nesėstemėnē vėinėtā – kiuris ė rezerfords. Radėjėaktīvoma atradėmns paskatėna muoksla ė teknėkas pruogresa, buo pradieta nauduotė kondoulėnė energėjė energetėkuo, pramuonie (ale iskaitont vainuos pramuonė).
Tonkiausē radėjėaktīviuojė skėlėma produktā tēpuogė īr radėjėaktīvė ė anū skėlėms tronk pakuol gaunams stabėlos kondouls. Tēp vīkst radėjėaktīviuojė skėlėma grandėnė. Pruocesos gal būtė nepaprastā veikos 10−21 s ė baisėngā ėlgs (1019 m.)
Galerėjuo paruodītas glabnas radėjėaktīvaus spėndolevėma rūšīs