Esti artículu trata la gramática del idioma húngaru (n'húngaru: magyar nyelvtan) sofitándose nun testu orixinal convenientemente estazáu, anotáu y con enllaces a la gramática pertinente en cada casu.
= | separador de pallabres: nap=tár |
| | separador d'afixos: nap|pal |
_ | arrexunta nuna pallabra virtual española la traducción d'una húngara, por que la correspondencia seya una a una y facilitar la interpretación de les traducciones |
{} | arrexunta prefixu y raigañu verbal cuando tán separaos |
() | testu opcional: (opcional) |
/ | separador d'opciones: asina / asá |
[] | testu obligatoriu: [obligatoriu] |
~ | representa la pallabra en cuestión: meg: ~van, tanul ~ |
1 / 2 / 3 psd | nª persona de singular definíu |
1 / 2 / 3 ppi | nª persona del plural indefiníu |
B | consonante |
C | consonante |
@ | vocal |
A vocal curtia | |
Á | vocal llarga |
a, b, c,... z | esa lletra en particular |
x > y | x convertir en y |
A, Á, B, C, Cs, D, Dz, Dzs, Y, É, F, G, Gy, H, I, Í, J, K, L, Ly, M, N, Ny, O, Ó, Ö, Ő, P, (Q), R, S, Sz, T, Ty, O, Ú, Ü, Ű, V, (W), (X), (Y), Z, Zs.
Les vocales húngares estremar en:
De normal les pallabres húngares non compuestes tomen el so vocales del conxuntu posterior o anterior, ye lo que se llama harmonía vocálica. Al flexionar les pallabres, hai que siguir les siguientes regles pa caltener dicha harmonía:
Creyóse que l'acentu léxicu del húngaru recái siempres na primera sílaba de les pallabres. En realidá l'húngaru escarez d'acentu léxicu y, magar na fala bonal suelse acentuar xeneralmente la primera sílaba, l'acentu prosódicu puede recayer sobre cualesquier, dependiendo del contestu y el focu. Por casu, si a una pallabra del discursu quier dáse-y énfasis, ye la so última sílaba la que s'acentúa (sílabes acentuaes en negrina): Ő katona volt? Nem, ő katona! '¿Él yera soldáu? Non, él YE soldáu'. L'acentuación depende tamién del estilu de la fala. Nel rexistru neutral de los medios de comunicación, de normal nun s'acentúa nenguna de les pallabres, anque munches vegaes puede percibise una elevación del tonu y una mayor intensidá na última sílaba de les frases.
L'artículu definíu ye a pa pallabres empezaes en consonante (incluyendo la h) y az pa les qu'empiecen en vocal. Nun tien plural, nin de xacíu xéneru y nun se torna. Correspuende a nuesos: el, los, la, les.
Exemplos |
---|
Kapar|gat|t|a[1] bicská|já|val a rozsdá|s drót|ok|at.
-{Csuk|ja[1] be} az összes ablak|ot.
A cseléd|et nem érdekel|t|y[1] a dolog, vagy nem mutat|t|a.
|
Exemplos |
---|
UNU / UNA |
Kegyed|et egy omnibusz|ban lát|tam elő|ször.
Egy|et lép|ett az ajtó felé.
|
UNOS / UNES |
Néhány szó[2] a tigris|ek|ről.
Néhány ember[2] el|tűn|t,[2] de ki {ve|gye észre}?
A Professzor félszeg|n'el|mosoly|od|ott, s egy=pár ért|het|etlen szó|t[2] dadog|ott.
|
Flexón
Casu | Yo | Tu | Él
Ella Ello |
Nós
Nós |
Vós
Vós |
Ellos
Elles |
---|---|---|---|---|---|---|
Nominativu | én | ő | la mio[1] | ti[2] | ők | |
Xenitivu[3] | az én
~(@)m / ~((j)[a/y])im |
a te (@)d
~/ ~((j)[a/y])id | az
ő ~(j)[a/y]/ ~((j)[a/y])i |
al mio
~(o/ü)nk / ~((j)[a/y])ink |
a ti
~(@)tok / ~((j)[a/y])itok |
az ő[4]
~(j)[o/ü]k / ~((j)[a/y])ik |
Acusativu | en|gem(et)[5] | té|ged(et)[5] | ő|t[6] | mi|nk|et
benn|ünk|et |
ti|tek|et
benn|etek|et |
ő|k|et[6] |
Sufixos posesivos | (a/o)m
(y/ö)m |
(a/o)d
(y/ö)d |
(j)a
(j)y |
(o)nk
(ü)nk |
(a/o)tok
(y)tek (ö)tök |
(j)uk
(j)ük |
Ablativu | től|em | től|ed | től|y | ünk | től|etek | től|ük |
Adesivo | nál|am | nál|ad | nál|a | unk | nál|atok | nál|uk |
Alativo[7] | hozzá|m | hozzá|d | hozzá|(ja) | hozzá|nk | hozzá|tok | hozzá|juk |
Causal-Final | ért|em | ért|ed | ért|y | ünk | ért|etek | ért|ük |
Dativu | nek|em | nek|ed | nek|i | nek|ünk | nek|tek | nek|ik |
Delativo | ról|am | ról|ad | ról|a | unk | ról|atok | ról|uk |
Elativo[8] | belől|em | belől|ed | belől|y | ünk | belől|etek | belől|ük |
Ilativo[9] | belé|m | belé|d | belé|(je) | belé|nk | belé|tek | belé|jük |
Inesivo[10] | benn|em | benn|ed | benn|y | ünk | benn|etek | benn|ük |
Instrumental-Comitativo | vel|em | vel|ed | vel|y | ünk | vel|etek | vel|ük |
Sublativo[11] | rá|m | rá|d | rá|(ja) | rá|nk | rá|tok | rá|juk |
Superesivo[12] | rajt|am | rajt|ad | rajt|a | unk | rajt|atok | rajt|uk |
Nótese que namái'l xenitivu y l'acusativu recuerden al nominativu, el restu formar col sufixu de casu + sufixu posesivu.
Son ez:esti y az:esi/aquel, los sos plurales ez|ek y az|ok y el so paradigma flexivo el siguiente:
Casu | Sufixu | Esi/a Aquel(la) | Esos as
Aquellos as |
Esti/a | Estos as |
---|---|---|---|---|---|
Nominativu | 0 | az[1] | az|ok | yz[1] | ez|ek |
Plural | k | az|ok | - | ez|ek | - |
Ablativu | tól / től | at|tól | az|ok|tól | et|től | ez|ek|től |
Acusativu | t | az|t | az|ok|at | ez|t | ez|ek|et |
Adesivo | nál / nél | an|nál | az|ok|nál | en|nél | ez|ek|nél |
Alativo | focete / hez | ah|focete | ok|focete | hez | ez|ek|hez |
Causal-Final | ért | az|ért | az|ok|ért | ez|ért | ez|ek|ért |
Dativu | nak / nek | an|nak | az|ok|nak | en|nek | ez|ek|nek |
Delativo | ról / ről | ar|ról | az|ok|ról | er|ről | ez|ek|ről |
Elativo | ból / ből | ab|ból | az|ok|ból | eb|ből | ez|ek|ből |
Esivo-Formal | ként | ak|ként | az|ok|ként | ek|ként | ez|ek|ként |
Formal | képp(en) | ak|képpen | - | ek|képpen | - |
Xenitivu | nak / nek | an|nak | az|ok|nak | en|nek | ez|ek|nek |
Ilativo | ba / be | ba | az|ok|ba | eb|be | ek|be |
Inesivo | ban / ben | ab|ban | az|ok|ban | eb|ben | ez|ek|ben |
Instrumental-Comitativo | val / vel | av|val
az|zal[2] |
az|ok|kal | ev|vel
ez|zel[2] |
ez|ek|kel |
Sublativo | ra / re | ra | az|ok|ra | er|re | ek|re |
Superesivo | n | az|on | az|ok|on | ez|en | ez|ek|en |
Temporal | kor | ak|kor | - | ek|kor | - |
Terminativu | ig | add|ig[3] | az|ok|ig | edd|ig[3] | ez|ek|ig |
Translativo | vá / vé | az|zá[4] | az|ok|ká | ez|zé[5] | ez|ek|ké |
Los demostrativos concuerden en númberu, casu ya inclusive posposición col sustantivu al que precieden.
Y: De los exemplos siguientes:
Exemplos |
---|
az a kocsi
a kocsi|k
az|ok|ban a kocsi|k|ban
a mögött a kocsi mögott
|
a) Y boldog|balten hónap|ok|ban csak teng|ett-leng|ett.
tristres meses namái andaba a la que salta b) Anna y négy nap alatt minden munká|já|t el|vég|ez|te, mely|et rá|bíz|tak.
|
esprender que y ye la forma invariable lliteraria de ez a(z) yá que:
en b) nun ye siguida por posposición
Son, anecdoticamente, la forma posesivada del nome mag:grana, asina pos signifiquen lliteralmente: la mio grana, la to grana, etc. La a final de maga allárgase convenientemente al sufijarlo y la vocal d'enllaz del acusativu ye nos demás casos a. Ye consideráu un oxetu definíu.
me | te | se | nos | vos | se | |
---|---|---|---|---|---|---|
Nominativu | am | mag|ad | mag|a | unk | mag|atok | mag|uk |
Acusativu | am(at) | mag|ad(at) | mag|á|t | mag|unk|at | mag|atok|at | mag|uk|at |
Superesivo | mag|am|on | mag|ad|on | mag|á|n | mag|unk|on | mag|atok|on | mag|uk|on |
Exemplos |
---|
Sose fáraszd[6] mag|ad|at, jó ember.
Má|ig is bámul|om[6] mag|am|at.
Ken|ik[6] mag|uk|at jó illat|ú kenõcs|ök|kel.
|
Ye egymás. Tornar según el paradigma de los nomes. En nominativu namái pueden apaecer siguíu de posposición. Nun tien plural.
Exemplos |
---|
A tánc|vos|ok eleinte csak egymás kez|é|t fog|ják[6]
... és egymás szem|é|be néz|ve :y mirándose a los güeyos... A tiszt|ek egymás után {tűn|nek elő}
állat|ok ismer|ik[6] egymás|t, az ember nem
|
El plural del pronome posesivu de la primer persona del singular tien principalmente dos formes: una d'usu común (enyémek) y otra lliteraria (enyéim) que s'usa nel llinguaxe de la prensa y los medios y nel ámbitu eleváu o bien cultu.
~s | ||
---|---|---|
mio | enyém[1] | enyémek[2]/ enyé|im[3] |
to | tied
/ tiéd[4] |
tieid |
so | övé | övéi |
el nuesu | mienk / miénk | mieink |
el vuesu | tietek / tiétek | tieitek |
so | övék | övéik |
Exemplos |
---|
Semmi|m sincs és minden a:z enyém.
de {szabad|ít|s meg} a gonosz|tól, mert tiéd az Ország, a hat|alom és a dicső|ség.
Más világ|ok mint a mienk.
Száll|jon az én lelk|em|mel a tietek is, magyar fiú|k, magyar leány|ok!
A munká|s|ok pláne gazdag|ok isten|ek|ben. Övék a munka és a jöv|õ hit|y
|
mi | ki | milyen | mely(ik) | hány(adik) | egyik | |
---|---|---|---|---|---|---|
mi(féle)
me|kkora me|nnyi mi|csoda mi|fajta |
ki
ki|csoda |
milyen | mely(ik) | hány(adik) | egyik | |
a | el
mio a|me|kkora a|me|nnyi |
a|ki | a|milyen | a|mely(ik) | a|hány | |
vala | vala|mi(féle)
vala|me|kkora vala|me|nnyi |
vala|ki | vala|milyen | vala|mely(ik) | vala|hány | |
sem | sem|mi(féle)
se|me|kkora se|me|nnyi |
sen|ki | sem|milyen | se|mely(ik) | se|hány | |
akár | akár|mi | akár|ki | akár|milyen | akár|mely(ik) | akár|hány | |
bár | bár|mi | bár|ki | bár|milyen | bár|mely(ik) | bár|mennyi | |
mind(en) | mind(en) | minden|ki | mind|egyik | |||
ilyes | ilyes|mi |
Núm | Ordinal | Fraccional | [3]Númberu x | Acusativu | Repetitivu | [4] Pronombre |
---|---|---|---|---|---|---|
(a/y)d(ik) | (o/a/y/ö)s | (a/y)t | szer/szor/ször | (o/a/y/ö)n | ||
1 | egy | [5] első | egy|ye | et | egy|szer | |
2 | [6] kettő/két | [5] más|od(ik) | kett|ye | t | két|szer | kett|en |
3 | három | [7][8] harm|ad(ik) | hárm|as | hárm|at[9] | három|szor | hárm|an |
4 | négy | [7] nygy|ed(ik) | négy|ye | et | négy|szer | négy|en |
5 | öt | [10] öt|öd(ik) | öt|ös | [10] öt|öt | öt|ször | öt|en |
6 | hat | [10] hat|od(ik) | hat|vos | [10] hat|ot | hat|szor | hat|an |
7 | [11] hét | [7] hyt|ed(ik) | hyt|ye[12] | hyt|et | hét|szer | hyt|en |
8 | nyolc | nyolc|ad(ik) | nyolc|as | nyolc|at | nyolc|szor | nyolc|an |
9 | kilenc | kilenc|ed(ik) | kilenc|ye | et | kilenc|szer | kilenc|en |
10 | tíz | [7] tiz|ed(ik) | tíz|ye | et | tíz|szer | tíz|en |
20 | húsz | [7] hosz|ad(ik) | húsz|as | húsz|at | húsz|szor | húsz|an |
30 | harminc | harminc|ad(ik) | harminc|as | harminc|at | harminc|szor | harminc|an |
40 | [13] negy|ven | negy|ven|ed(ik) | negy|ven|ye | ven|et | negy|ven|szer | negy|ven|en |
100 | száz | száz|ad(ik) | száz|as | száz|at | száz|szor | száz|an |
1000 | ezer | yzr|ed(ik) | yzr|ye | et | ezer|szer | yzr|en |
10⁶ | millió | millio|m|od(ik) | millió|s | millió|t | millió|szor | millió|an |
10⁹ | milliárd | milliárd|od(ik) | milliárd|vos | [10] milliárd|ot | milliárd|szor | milliárd|nyi|an |
De los siguientes exemplos deduzse que...
1) A nagy=hatalm|ak ez|t nem enged|ik.
2) Tatár|ék sétá|l|nak, a kis|ebb leány|uk nélkül, a=ki már férj|hez men|t.
3) Visel|i a meg|aláz|tat|ás|t a feleség|y miatt s Etel növek|vő szeszély|ei|t.
4) De vonás|ai egyszerre ki|simul|tak.
5) Kar|jai|ról vastag arany=lánc|ok lóg|tak.
6) Mind=hárm|an meg|áll|tak.
7) Mind a két hely|en majd=nem más=fél év|ig.
8) Német kis=asszony ügy|l'a három Druma csemeté|re, a=ki szép|en fejlőd|ik.
9) Nemzet=köz|i meg|száll|ás lesz: olasz|ok, franciá|k, angol|ok.
10) Jobb|ra-bal|ra köszönt|ötték ismer|ős|ök, ismer|etlen|ek.
11) Stefi még itt szolgá|l, de szem=üveg|et hord, mert gyöng|ül a szem|y.
12) Mi|kor a lak|ás minden ablak|a {be volt csuk|va}, Vizy oda|lép|ett Katicá|focete :Cuando la casa toes ventana|la so {tuvieron cerraes}, Vizy dirixó Katica|escontra :Cuando toles ventanes de la casa tuvieron cerraes, Vizy averar a Katica 13) egy negy|ed kiló orosz teá|t, papír=zacskó|ban egy kiló lencsé|t, két doboz belga szardíniá|t.
14) a pasi -y|szúr|t egy csomó dollár|t, mely|et Jancsi könnyedén a mellény=zseb|é|be gyűr|t.
|
El singular de szem:güeyu y otres partes del cuerpu que vienen en pares: láb:pierna, kéz: mano, etc. faen referencia en realidá a dambos güeyos, piernes, manes. Un güeyu traduzse como fél szem lliteralmente mediu güeyu
El plural dispara los cambeos nel raigañu (1)
Dempués, si la última lletra ye:
Apilar –ak
Palatal. Usar –ek
La formación del plural de los axetivos difier llixeramente de lo equí dicho pa los nomes. El plural de les formes teníes ye i como se va ver más embaxo.
Un oxetu
Tipu
Raigañu |
El mio | El to | El so | Nuesu | Vuesu | El so
(d'ellos) | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
(a/o)m
(y/ö)m |
(a/o)d
(y/ö)d |
(j)a
(j)y |
(o)nk
(ü)nk |
(a/o)tok
(y)tek (ö)tök |
(j)uk
(j)ük | ||
a>á | fa | fá|m | fá|d | fá|ja | fá|nk | fá|tok | fá|juk |
y>é | igy | igé|m | igé|d | igé|je | igé|nk | igé|tek | igé|jük |
ó>a[1] | ajtó | ajtó|m | ajtó|d | ajta|ja | ajtó|nk | ajtó|tok | ajta|juk |
ő>y[1] | erdő | erdő|m | erdő|d | erdy|je | erdő|nk | erdő|tök | erdy|jük |
ó>ov | ló | lov|am | lov|ad | lov|a | unk | lov|atok | lov|uk |
ó>av | tó | tav|am | tav|ad | tav|a | unk | tav|atok | tav|uk |
ÁC>AC | kéz | kez|em | kez|ed | kez|y | ünk | kez|etek | kez|ük |
BAC>BC | álom | álm|om | álm|od | álm|a | unk | álm|otok | álm|uk |
Más d'un oxetu
Tipu
Raigañu |
Los mios | Los tos | Los sos | Nuesos | Vuesos | Los sos
(d'ellos) | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
((j)a)im
((j)y)im |
((j)a)id
((j)y)id |
((j)a)i
((j)y)i |
((j)a)ink
((j)y)ink |
((j)a)itok
((j)y)itek ((j)y)itök |
((j)a)ik
((j)y)ik | ||
a>á | fa | fá|im | fá|id | i | fá|ink | fá|itok | fá|ik |
y>é | igy | igé|im | igé|id | i | igé|ink | igé|itek | igé|ik |
ó>a[1] | ajtó | ajtó|im | ajtó|id | i | ajtó|ink | ajtó|itok | ajtó|ik |
ő>y[1] | erdő | erdő|im | erdő|id | i | erdő|ink | erdő|itök | erdy|ik |
ó>ov | ló | lov|aim | lov|aid | lov|ai | lov|aink | lov|aitok | lov|aik |
ó>av | tó | tav|aim | tav|aid | tav|ai | tav|aink | tav|aitok | tav|aik |
ÁC>AC | kéz | kez|eim | kez|eid | kez|ei | kez|eink | kez|eitek | kez|eik |
BAC>BC | álom | álm|aim | álm|aid | álm|ai | álm|aink | álm|aitok | álm|aik |
ék: Esti pequeñu sufixu xuníu a nomes posesivados o non, fai referencia al grupu coleutivu del qu'ésti forma parte. Al añader a la forma del diccionariu, l'únicu cambéu nel raigañu ye l'allargamientu de la postrera a / y.
Exemplos |
---|
ék|nél vacsorá|z|tam
Szomszéd|om|ék
Apá|ék
|
-é(i) |
---|
Arc|a kissé meg|tel|t, mint a rab|ok|é, bőr|é|t vala=el mio föld-szín sápadt|ság márvány|oz|ta.
Szagl|ás|a, mely él|ye volt, mint a kutyá|é, tilta|koz|ott ellen|y.
Ez a bolsevizmus[1] utolsó ki|leng|és|y. -Meg a háború|é - {te|tte hozzá} Moviszter.
Nagy, kék szeme|i vol|tak, egész val|ó-szín|ű|tlen|ül nagy|ok, mint a szín|ész|ek|éi, el mio|kor alá|fest|ik.
|
Casu | Sufixu | Consonante | a > á | y > é |
---|---|---|---|---|
Nominativu | - | nap | fa | igy |
Plural | (o/a/y/ö)k | nap|ok | fá|k | igé|k |
Ablativu | tól/től | nap|tól | fá|tól | igé|től |
Acusativu | (o/a/y/ö)t | nap|ot | fá|t | igé|t |
Adesivo | nál/nél | nap|nál | fá|nál | igé|nél |
Alativo | focete/hez/höz | nap|focete | focete | hez |
Asociativu | (o/a)stul/(y/ö)stül | - | fá|stul | igé|stül |
Causal-Final | ért[1] | nap|ért | fá|ért | igé|ért |
Dativu | nak/nek | nap|nak | fá|nak | igé|nek |
Delativo | ról/ről | nap|ról | fá|ról | igé|ről |
Distributivu | (o/a/y/ö)nként[1] | nap|onként | fá|nként | igé|nként |
Distributiva-Temporal | (o/a)nta/(y/ö)nte | nap|onta | - | - |
Elativo | ból/ből | nap|ból | fá|ból | igé|ből |
Esivo-Formal | ként[1][2] | nap|ként | fa|ként | igy|ként |
Esivo-Modal | ul/ül | - | fá|ul | igé|ül |
Formal | képp(en)[1][2] | - | fa|képp | igy|képp |
Xenitivu | 0/nak/nek | nap|nak | fá|nak | igé|nek |
Ilativo | ba/be | ba | fá|ba | igé|be |
Inesivo | ban/ben | nap|ban | fá|ban | igé|ben |
Instrumental-Comitativo | val/vel[3] | nap|pal | fá|val | igé|vel |
Locativu | (o/y/ö)tt | Pécs|ett | Kolozsvár|ott | Győr|ött |
Sublativo | ra/re | ra | fá|ra | igé|re |
Superesivo | (o/y/ö)n | nap|on | fá|n | igé|n |
Temporal | kor[1][2] | nap|kor | óra|kor | lépty|kor |
Terminativu | ig[1] | nap|ig | fá|ig | igé|ig |
Translativo | vá/vé[3] | nap|pá | fá|vá | igé|vé |
Los siguientes nueve casos formen un subconxuntu locativu qu'indica situación o movimientu escontra / dende un puntu / superficie / volumen.
Alloñamientu | Acercamientu | Estáticu | |
---|---|---|---|
Ablativu.
-tól/-től dende |Alativo. -focete/-hez/-höz a [escontra] |
Adesivo
-nál/-nél xunto a [al llau] | ||
Delativo.
-ról/-ről de |Sublativo. -ra/-re sobre [enriba] |
Superesivo
-on/-en/-ön sobre [en] | ||
Elativo.
-ból/-ből de [dende dientro] |
Ilativo
-ba/-be en [p'adientro] |
Inesivo
-ban/-ben en [dientro] |
El siguiente párrafu ta pa ordenar les referencies cruciaes qu'hai a la fin de los casos.
|
Cabo notar que la distinción ente'l ilativo (-ba/-be) y inesivo (-ban/-ben) anguaño ta sumiendo na llingua falada, porque la -n final del inesivo yá nun se pronuncia na llingua común —namái en rexistros bien cultos y elevaos—, dando llugar a dellos errores y ultracorrecciones, hasta nos medios de comunicación:
@ Nun confundir con szem|é|t:Acusativu del so güeyu
-tól / -től- |
---|
ESPACIU |
Föl|kel|t az asztal|tól, dülöngél|és nélkül felé|je men|t
de la mesa, ensin taramellase averóse-y A Nyugat|i|tól egyenes|n'a Duna=part|i szállodá|ba[16] hajt|at|ott
Oeste fíxome conducir direutamente al Hotel a veres del Danubiu |
ORIXE |
Hai meg|kérdez|te től|y, hogy hová megy, honnan jön, csak ennyi|t[26] mormog|ott
reggel mégis a konyha vér|től iszam|ós matrac|á|n[22] feküd|t
|
TIEMPU |
Délután három|tól fél öt|ig[24] ádene|t
trés hasta los cinco de la tarde Anna reggel|től est|ig[24] a por és szemét @ glóriá|já|ban[17] áll|ott
|
CAUSA |
Az öröm|től vicsorg|ott
ifjú ügy=véd[15] különben is piros arc|a láng|ol|t a história[15] láz|á|tól
Tork|a el|szorul|t a keserű|ség|től
a|ki az elő=szobá|ban[17] ácsorg|ott a tűz=hely[15] láng|já|tól piros fül|lel,[18] meg|hall|otta ez|t[26]
que taba nel recibidor coles oreyes coloraes pola llapada de la chimenea, oyó esto A test|i munká|tól izm|vos bal kar|já|val[18] el|kap|ta derek|á|t[26]
|
POSPOSICIONES: fogva, kezdve |
Hajnal|tól kezd|ve süt|ött-főz|ött
el mio vol|t szám|á|ra a politika[15] cél|ja, mely|et[26] ifjú kor|á|tól kezd|ve szolgál|t
|
RÉXIME |
Hálá|t[26] ad|ott az Isten|nek,[7] a|el mio|kor[23] botrány|vos jelenet|ek után meg|szabad|ul|t től|y :Gracies
dio'l Señor|a, cuando escandalosa escena|s dempués llibróse de|él
Fél|t a meg|száll|ó sereg[15] bosszú|já|tól
del exércitu invasor Isten ment|sen a rabló|ból[11] -y|tt pandúr|tól
|
-tól / -től... –ig |
Vizy|ék[15] kályhá|i egy|től egy|ig[24] rossz|ul fűt|öttek
Jancsi fehér vol|t, tető|től talp|ig[24] fehér, mint egy ellen=tenger=nagy
yera blancu de pies a cabeza como un contra-almirante |
–t |
---|
OXETU |
Az Isten engem úgy segél|jen...
Vall|at|ta őt, hogy vol|t-y már szeret|ő|je és ki=csoda*
confesar si tuviera yá amigu y quién yera |
ESPACIU |
Sor|ra[21] jár|ták a ház|ak|at.
|
TIEMPU |
Vár|t kicsi|t, majd folytat|ta:
|
MANERA |
Viz|et[26] húz|ott a kút|nál,[3] tele|önt|ötte a lavór|t,[26] s amint be|felé indul|t, oldal|t pillant|ott.
|
CANTIDÁ |
Kicsi|t áll|dogál|tak a május=fa alatt.
Egyre több|et beszél|tek a tan=anyag|ról[8] is.
|
* csoda (lliteralmente 'maravía'), xuníu a los pronomes interrogativos ki y mi, ye una partícula que s'usa pa reforzar el so significáu, ensin tener calter despreciatible.
–nál- / -nél |
---|
ESPACIU |
- Nál|unk a komornyi|k|nak[7] tél|en még az új|ság|ok|at[26] is meg kell|ett meleg|ít|eni
Vizy=né lát|ván, hogy a külső ajtó|nál sen=ki sincs, be|men|t az ebéd|l|ő|be[16]
|
TIEMPU |
Ebéd|nél Charles level|ek|et kap|ott Párizs|ból, és az|ok|at olvas|ta.
|
ESTÁU |
ekkora udvar|i|atlan|ság|tól föl|háborod|va, {fa=kép|nél hagy|ta} ki|szem|el|t áldoz|at|á|t.
|
COMPARANZA |
A férj|y soha=sem ad|ott nek|i egy|szer|re hat frank|nál több|et kis|ebb ki|ad|ás|ok|ra.
|
POSPOSICION: FOGVA |
ak|kor a törvény ad|ta jog|á|nál fogva bár=el mio|kor panasz|t te|het|ett vol|na gazdá|i ellen, |
REGIMEN VERBAL |
El|hanyagol|t ismer|ős|ei|nél érdeklőd|ött, nem tud|nának-y vala=ki|t.
|
minél..., annál... |
Van, a=ki el mio|nél öreg|ebb, an|nál gorombá|bb
|
–focete / -hez / -höz / hozzá- |
---|
ESPACIU |
Katica közel|ebb lép|ett a dívány|focete
averar al diván A ház=mester ugr|ott, hogy meg|ragad|ja a szabad|ul|ás|focete vezet|ő kilincs|et[26]
porteru saltó pa garrar el pestiellu que conducía a la llibertá |
TIEMPU |
Holnap|focete egy hét|re[21] {ve|het|jük fel} ismét a kapcsolat|ot[26] a Net|en.[22]
|
OXETIVU |
Eh|hez is szerencse kell. Mint minden|hez
fai falta suerte. Como pa tou |
POSPOSICIONES: közel, képest, viszonyítva |
minden|ről[8] gond|vos|kod|nin akar|t, hogy a szoba a -y|het|ő|ség|ek|hez képest tiszta és elegáns -y|gyen.
színvonal|a fok|oz|at|vos|an alá|száll|t 1875 előtt|i év=folyam|ai|focete viszonyítva.
|
RÉXIME VERBAL |
Az ing|ó létra[15] tete|jé|n,[22] mely|et[26] Katica támogat|ott @, mohó|n lát|ott a munká|focete
estremu de la duldosa escalera que Katica sostén|ía, púnxose avidamente manes a la obra Úgy jár|t a lak|ás|ban,[17] mint=hai az övé vol|na, és sem=el mio köz|y sem vol|na az|ok|focete, a|ki|k itt él|nek
|
@ Notar la conxugación indefinida a pesar de tratase d'un oxetu (la duldosa escalera) definíu. Asina ye porque los pronome relativos son consideraos indefiníos, como lo son los interrogativos de los que se deriven. a|ki < ki:¿quién? > a|mio < mio:¿qué?
-ért- |
---|
CAUSA |
Hálás lesz|ek ért|y.
Hai meg|tud|ják, {be is csuk|hat|ják} ért|y.
-El mio|ért nem {dob|tad ki}?
|
META |
Hai bor|ért, sör|ért szalaszt|ották, a kapu=alj|ban[17] ölel|kez|ett.
Moviszter|ék|hez[4] föl|küld|ték toj|ás|ért.
|
-nak / -nek- |
---|
DATIVU |
-Kornél bátyá|d állás|t[26] szerz|ett nek|ed a bank|ban
csöng|et|sz?
-Mond|ja csak, mond|ja nek|em...
|
AXENTE |
-De ma sen=ki|nek sem szabad az utcá|n[22] jár|nin
|
ESPACIU |
{Vissza akar|t futni} a konyhá|ba, de neki|men|t a fal|nak.
|
TENER |
CAUSA |
Novák örül|t en|nek a szép|ség=flastrom|nak, mely a seb|et el|takar|ta.
allegrar pol mázcaru, que cubría la firida. |
META |
Akkor el mio|nek {idéz|ték be}?
|
ESTÁU |
Bűn|nek tart|otta vol|na, hogy...
|
POSICION |
Hilda indul|t első|nek.
|
POSPOSICION: meg|felel|ő|en |
REGIMEN VERBAL |
Ilonká|nak egy miniszter|i fogalmaz|ó udvar|ol.
|
–ról- / -ről |
---|
ESPACIU |
Az asztal|ról két ujj|a[15] hegy|é|vel[18] föl|emel|te Katica zseb=kendő|jé|t[26]
Szobá|ról szobá|ra[21] bolyong|ott, nem lel|ve hely|é|t[26]
|
TIEMPU |
Majdnem öröm|mel szemlél|te, hogy gyüleml|ik nap|ról nap|ra[21] a por, piszok.
prestar como día tres día atropábase'l polvu y la suciedá |
MANERA |
Ez|t[26] mind a ketten szín|ről szín|re[21] lát|hat|ták.
|
REGIMEN VERBAL |
Tud|ta ról|a, hogy csal|ja ő|t[26]
{Meg kell|ett[7] nek|i magyar|áz|nin}, hogy az Anná|ról van szó, a hír|ye Anná|ról
que se trataba d'Anna, la famosa Anna |
-nként |
---|
MANERA |
Babrál|ta az elem|ek|et,[26] egy|enként -y|emel|te, a konyha=asztal|ra[21] hely|ez|te.
A szegény|ek[20] lass|anként -y|vet|kőz|tek, a gazdag|ok[20] fel|öltöz|köd|tek.
|
TIEMPU |
Esté|nként a krisztina|i polgár|ok[20] hitves|eik|kel[18] a kar|juk|on[22] sétá|l|tak.
Díiő|nként vala=el mio|t[26] mond|ott a kis=fiú|nak.[7]
|
-nta / -nte |
---|
Vasár=nap[20] tészta, het|ente két=szer hús.
De év|ente csak egy|etlen egy=szer.
Viatorisz|nál[3] a lány nap|onta meg|fordul|t.
|
–ból / -ből / belől- |
---|
ESPACIU |
Anna pár lép|és|nyi távol|ság|ból követ|t|y Vizy=né|t[26] és Ficsor|t,[26] lógáz|va batyu|já|t[26]
Kun Béla repül|ő=gép|en[22] menekül|t az ország|ból
Kun escapó del país n'avión Ki|ve|tt az árva=ház|ból egy leány|t,[26] hogy föl|nevel|je
orfanatu una rapaza pa criala |
TIEMPU |
Belül a finom, selym|ye fürt|ök bizonyára leány|ai|nak[7] gyermek=kor|á|ból származ|tak.
|
MANERA |
a vád|l|ott tett|é|t[26] ön=kívül|et|ben[17] követ|t|y el, s ön=véd|elem|ből gyilkol|t|a meg gazdá|i|t[26]
meg|ragad|ta a váll|á|t,[26] s mag|á|ról[8] meg|feled|kez|ve teljes ere|jé|ből ráz|t|a :garró'l costazu|el so|t, y si_acorico|ròl escaeciéndose toes fuercia|la so|ből solmenó :Garrar del home y escaeciéndose de sigo mesmu solmenar con toles sos fuercies. Kíváncsi|ság|ból néhány próbá|t[26] te|tt
pruebes por interés |
FERRAMIENTA |
El mio|ből él|nek...?
|
ORIXE |
Úgy érez|t|y, hogy fej|é|t[26] ki|szivattyú|z|t|ák, és hát=gerinc|y üveg|ből van
sorbieren la cabeza y que la so columa vertebral yera de vidriu Hát én nem két|ked|em, hogy a ház=mester|ek|ből is ki|tűn|ő gentleman vál|nék
|
CAUSA |
Lenn a falu|n[22] a legény|ek nem=egy=szer ölel|ték, fogdos|ták a mell|é|t tréfa|ság|ból
|
PARTITIVU |
Egy régi divat=lap-figura {támad|t föl} holtá|ból.
|
–ként |
---|
Vendég van előtt|ük, a=ki|vel vendég|ként bán|nak
Halánték|á|ról[8] vékony, eleven pántlika|ként szivárg|ott a vér
vidaya, escapaba'l sangre como una delgada cinta viva |
-ul / -ül |
---|
IDIOMES |
A tárgy|a el|ás német|ül foly|t.
negociaciones fueron n'alemán Nem tud|ta, hogy magyar|ul beszél-y vagy német|ül.
|
NEGATIVU |
-Non, el mio lesz? –dörmög|te kedv|etlen|ül Vizy.
Vizy határ|balten|ul gyűlöl|te a vörös|ök|et,[26] a=el mio|re[21] meg|vol|t minden ok|a.
Vizyné vár|atlan|ul föl|ugr|ott, Katica[15] hang|já|t után|oz|va sápítoz|ott:
|
-képp(en) |
---|
Vizy már más|képp tárgy|a el|t
tud|ott beszél|nin a nő|k|kel,[18] fő|képp ak|kor nem, a=el mio|kor[23] akar|t
podía falar coles muyeres, especialmente non cuando quería Moviszter ez|t[26] nem bán|ta, ő volta|képp nem is tartoz|ott közé|jük
ak|kor[23] tulajdon|képpen el mio|t[26] akar?
|
- / -nak / -nek- |
---|
-És el mio a foglal|koz|ás|a en|nek a Bartek|nek?
-De {ért|sd meg}, nek|em föl|tétlen|ül[13] szükség|em van rá[21]
falta Föl, föl, ti rab|jai a föld|nek
esclavos de la tierra An|nak csak a szín=ház|ak|on[22] jár az esz|y :Esa|de namái'l color=casa|s|en pasia la cabeza|la so
|
-ba / -be / belé- |
---|
ESPACIU |
A ház-mester be|lép|ett az elő-szobá|ba, kez|et[26] nyújt|ott a méltó|ság|vos úr|nak[7]
porteru entró nel recibidor, ufiertó la so mano al noble caballeru Az üveg|ek|be konyha-só|t[26] te|tt, viz|et[26] önt|ött
sal común nes botelles y virtió agua |
RESULTÁU / CONSECUENCIA |
CAUSA |
Hang|balten|ul[13] sír|t, de oly erő|s|en, hogy egész test|y ráz|kód|ott belé
pero tan fuertemente que tol so cuerpu respigábase |
ESTÁU |
Ficsor zavar|ba jö|tt
amorióse |
REGIMEN VERBAL. PAREYA DE bele- |
El mio-után bele|fárad|t ab|ba, hogy...
Vizy|né belé|karol|t az ur|á|ba
|
–ban / -ben / benn- |
---|
ESPACIU |
A konyhá|ban egy lány áll|t, kövér, mint a tölt|ött galamb
gorda como un palombu rellena Legalább a Krisztiná|ban ez|t[26] beszél|ték
|
TIEMPU |
Az|ok köz|é tartoz|ott, a=ki|k eb|ben az idő|ben „öreg marxistá|k”-nak[7] nev|ez|ték mag|uk|at.
Az utolsó pillanat|ban föl|csatol|ta arany=kar=perec|é|t.[26]
|
MANERA |
Vad ki|rándul|ó|k ér|kez|tek, roham=csapat|ok|ban ye|tek az orgona=bokr|ok|nak,[7] s egy szem=pillant|ás alatt -y|tar|ol|ták.
Bűn|nek[7] tart|otta vol|na, hogy a fontos kérdés|t[26] kutyafuttá|ban {vitas|sa meg}
|
CAUSA |
Novák, a|ki el|fárad|t a tan|ít|ás|ban, és...
Priluszky lengyel lovag volt, ki a hét=év|ye háború|ban el|ye|ett, és szerelm|ye volt Hildá|ba.[16]
|
TAO / CIRCUNSTANCIA |
Leány|ok ül|tek fiú|k|kal,[18] a leány|ok férfi=kalap|ban, a fiú|k nap=ernyő|k alatt.
Veszély|ben a proletár=haza!
|
REGIMEN VERBAL |
A három barát meg|egy|ez|ett eb|ben.
Annyira el|merül|t az olvas|ás|ban, hogy most nem mindjárt {ve|tte észre} a cseléd|et.[26]
Év|ek óta ideg|ye gyomor=baj|ban szenved|ett.
|
-val / -vel- |
---|
FERRAMIENTA |
Előtt|ünk egy kis-lány szalad|t, kez|é|ben[17] az elefánt=csont fedel|ű ima=könyv|vel
|
CAUSATIVU |
Az ur|á|val még az|t se tud|at|ta, hogy föl|mond|ott Katicá|nak[7]
Lak|ás|á|t se rak|at|ta vel|y rend|be[16]
|
PERSONA |
Össze|áll|t az minden|ki|vel
-Szó|val: vel|ünk ne bolond|oz|zék
nun tontie con nós Csak {jöjj ki} vel|em
conmigo |
TIEMPU |
Pár nap|pal ez=előtt ő bocsát|otta rend|el|kez|és|ük|re[21] ingyen az|t[26] a rengeteg madzag|ot[26] is, mely a sárkány|t[26] tart|otta.
Az utóbb|i hónap|ok|ban[17] eleg|et[26] hall|ottak éj|jel ágyú=szó|t,[26] úgy tud|tak ádene|nin mellett|y, mint a harc=tér|i katoná|k.
|
MANERA |
Köz|ben ar|ra[21] gond|ol|t, hogy majd el mio|vel fogad|ja
pensaba cómo la aceptaría |
CANTIDÁ / MIDIDA / GRAU |
Vala|el mio|vel előré|bb jö|tt a konyha|i lámpa fény=kör|é|be[16]
círculu de lluz de la llámpara de la cocina |
POSPOSICIONES: egyutt, szemben, szemkozt, kapcsolatban, valamint |
Áhítat|tal vegyes ámulat|tal lát|ták, hogy a gróf=nő fiá|val együtt egy bér|el|t, első osztály|ú fülké|be[16] száll.
Pepike a verandá|n[22] el|foglal|ta Hilda hely|é|t,[26] szemben a kapu|val.
A kandalló|val szemközt|i fal|on[22] lóg|ó két pasztell arc=kép közül az egyik Grandet-né nagy=aty|já|t,.[26]
- Gondol|ja - folytat|ta súg|va -, hogy Vautrin|nak komoly szándék|ai van|nak vel|em kapcsolat|ban?
Az önként|ye digitalizál|ó|k szám|vos klasszikus magyar irodalm|i alkot|ás|sal[18] gazdag|ít|ották állomány|unk|at[26] (pl. Móra Ferenc, Csáth Géza, Tersánszky Józsi Jenő műv|ei|vel valamint nép=mesé|k|kel).
|
SUXETU |
---|
A harm|adik csöng|et|és után el|csönd|ye|ed|ett a gimnázium.
Nyíl|tak az osztály|ok ajta|jai, be|men|tek a tanár|ok.
|
TIEMPU |
Minden=nap virág=csokor|ral vár|ta a kapu előtt.
-Szó|val már három év|y szolgál Pest|en?
|
MANERA / TAO |
Okvetlen {focete|za el} az|t a lány|t.
|
CANTIDÁ |
Éjjel|i=szekrény|é|n egy pohár víz csillog|ott, mint a foly|ékony ezüst.
|
–ra / -re / rá- |
---|
ESPACIU |
Jobb|ra-bal|ra köszönt|ött|ék ismer|ős|ök, ismer|etlen|ek
Szobá|ról szobá|ra bolyong|ott, nem lel|ve hely|é|t[26]
|
TIEMPU |
El mio|re meg|tanul, talán {meg is hal}
Az a fontos, hogy vég|re béke -y|gyen és nyug|alom
|
MANERA |
Ez|t[26] mind a kett|en szín|ről szín|re lát|hat|t|ák
Fele|ség|y csak {bámul|t a sem=la mio|be[16]}, tág|ra nyíl|t, érdek|ye-szürke szem|é|vel[18]
|
CANTIDÁ |
Annyi|ra el|merül|t az olvas|ás|ban,[17] hogy most nem mindjárt {ve|tte észre} a cseléd|et[26]
csak egy csodá|l|koz|ó tekint|et|tel[18] felel|t, hogy az úr ennyi bizalom|ra érdem|ye|ít|i
|
CAUSA |
OXETIVU |
Minden|re el|szán|t|an lép|ked|ett
látsz|ik, ki|menő|re készül|t
Vizy er|re még nem tart|ott|a el|érkez|ett|nek[7] az idő|t[26]
nun consideraba llegáu'l tiempu pa eso |
RESULTÁU / CONSECUENCIA |
Beteg|ség|y a bolsevizmus alatt a sok izgalom folytán rossz|abb|ra fordul|t
enfermedá por cuenta del enforma baturiciu mientres el bolxevismu empioró |
POSPOSICIÓN: néz|ve |
Külse|jé|re néz|ve Grandet öt láb mages, zömök, erő|s ember vol|t
|
REGIMEN |
Rá|tekint|ett a házmester|re, mély, titk|ol|hat|atlan érdek|l|őd|és|sel[18]
Oly|kor[23] szükség|y vol|t ilyen érz|elm|i ki|tör|és|ek|re
tales españíos sentimentales |
–n / rajt- |
---|
ESPACIU |
Egy repül|ő-gép, át|repül|t a Duná|n, a Vár-hegy|en
avión sobrevoló'l Danubiu (y) el monte del Castillo Az ebéd|l|ő[15] dívány|á|n egy negy|ven év körül|i férfi heverész|ett
diván del comedor había un home d'unos cuarenta años |
TIEMPU |
Május[15] vég|é|n, egy lanyha, derül|t nap|on {tart|ott|ák meg} az estély|t[26]
la velada un día templao y esteno de finales de mayu Minden hét|en egy krizantém-csokr|ot[26] vi|tt nek|i[7]
|
MANERA / TAO |
Március 15-|é|n[22] esti Pest|en,[22] Budá|n az ablak|ok|ban[17] lobog|nak a gyertyá|k, ébr|en álmod|ik a vár|vos.
|
POSPOSICIONES: alul, át, belül, fölül, innen, keresztül, kívül, túl |
egy vityilló előtt még áll|dogál|t egy nő, már nem fiatal, túl a negy|ven|en
|
RÉXIME VERBAL |
-Néz|ze, Ficsor, most segít|het|ne rajt|am
Ficsor, agora podría ayudar |
-kor |
---|
A tánc[20] ek|kor már akadoz|ott.
Egy-negy|ed hat|kor ér|t a szállo|dá|ba.[16]
A|el mio|kor a román|ok[20] itt tábor|oz|tak, egy román katona vol|t a szeret|ő|je.
|
–ig |
---|
PUNTU FINAL |
De hát hogy van, hogy edd|ig sohase lát|tam mag|uk|nál?[3]
Dél-után[20] három|tól[1] hét|ig
|
PERIODU |
Mind a két hely|en[22] majd-nem más=fél év|ig
Egy darab|ig víz=szint|ye|en, -y|vet|kőz|ve feküd|tek egy=más mellett, a vékony nyár|i paplan|ok alatt.
|
-vá / -vé |
---|
Ek|kor[23] már az egész ház vendég|l|ő|vé és cukr|ász|dá|vá alakul|t.
Viatorisz[15] fű=szer|ye bolt|ja valóság|vos kaszinó|vá változ|ott.
|
La estructura "(olyan) axetivu mint ~" usar pal grau positivu.
Exemplos |
---|
Csúnya vol|t, mint az éjszaka.
Olyan vagy, mint egy gyerek.
|
El sufixu comparativu -bb, añader direutamente a axetivos terminaos en vocal, allargando les a/y finales. La vocal d'enllaz p'axetivos remataos en consonante ye a / y. Esti comparativu puede, al igual que los nomes, formar el so plural: añadiendo [a / y]k y tornase. Pero recordar que los axetivos calificativos nun concordar col sustantivu al que precieden. Tamién pueden formase alverbios del comparativu añader -@n o bien "escoyelo" ente dellos col sufixu -ik. El términu col que se compara señalar con mint ~ o bien col sufixu -nál / -nél.
Esceiciones: nagy > nagyobb, sok > több, jó > jobb, szép > szebb
Exemplos |
---|
A kis|ebb|ik láb=nyom a Vicuská|é
ye la de Vicuska A pap fiatal|abb
jo|bb|at isz|unk otthon, igaz-y?
Tö|bb|et nem mond|hat|ott
pudo dicir namás Vol|tak erős|ebb|ek is
gyakr|abb|an
mayor frecuencia / más frecuentemente |
Prefijando leg al comparativu llogramos el superlativu.
Prefijando leges al superlativu llogramos coles mesmes el superlativu absolutu.
Exemplos |
---|
...hogy y föld|ön az ember a leges|leg|ostobá|bb
a leges|leg|gyakori|bb eset a fá|ban meg a level|ek|ben
|
Los diccionarios listan los verbos non según el so infinitivu sinón según la so tercer persona del singular del presente d'indicativu indefiníu. Forma ensin sufijo si salvamos los ikes.
Tipu | Presente | Pasáu | Condicional
ya Infinitivu |
Suxuntivu | Participiu de
presente: -ó/-ő |
-ás/-és | Causativu: -at/-et |
---|---|---|---|---|---|---|---|
szt > sz | halaszt | =|ott- | =|an- | halassz- | =|ó | =|ás | - |
st > s | fest | =|ett- | =|en- | fes|s- | =|ő | =|és | - |
At > As | fizet | =|t- | =|n- | fizes|s- | =|ő | =|és | - |
sz > v | -y|sz | -y|tt- | -y|nn- | -y|gy- | -y|v|ő | - | - |
Csz > d | öreg|sz|ik | öreg|ed|t- | öreg|ed|n- | öreg|ed|j- | öreg|ed|ő | öreg|ed|és | - |
Csz > d / v | al|sz|ik | a el|ud|t- | a el|ud|n- | a el|ud|j- | a el|v|ó | a el|v|ás | - |
Csz > z | emlék|sz|ik | emlék|ez|t- | emlék|ez|n- | emlék|ez|z- | emlék|ez|ő | emlék|ez|és | emlék|ez|et |
Csz > z / v | igyek|sz|ik | igyek|ez|t- | igyek|ez|n- | igyek|ez|z- | igyek|v|ő | igyek|v|és | - |
C[y/o/ö]C
> CC |
forg|ok
forog|sz forog forg|onk forog|tok forog|nak |
forg|ott- | forog|n- | forog|j- | forg|ó | forg|ás | forg|at |
[ó/ő/í/ű]
> Av |
rov|ok
ró|sz ró rov|onk ró|tok ró|nak |
ró|tt- | ró|nn- | ró|j- | rov|ó | rov|ás | rov|at |
lé|gy-
Presente | Pasáu | Suxuntivu | Condicional | Infinitivu | Participiu | –ás / -és | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
3psi | 3psd | Presente | Futuru | |||||||
y|sz|ik | y|sz- | y|tt- | y|v|ett | y|gy- | y|dd | y|nn- | y|nni | y|v|ő | y|v|és | |
hi|sz | hi|sz- | hi|tt- | - | hi|ggy- | hi|dd | hi|nn- | hi|nni | |||
i|sz|ik | i|sz- | i|tt- | i|v|ott | i|gy- | i|dd | i|nn- | i|nni | i|v|ó | i|v|ás | |
- | ||||||||||
- | ||||||||||
te|sz | te|sz- | te|tt- | - | te|gy-
té|gy- | te|dd | te|nn- | te|nni | te|v|ő | te|endő | te|v|és |
ve|sz | ve|sz- | ve|tt- | - | ve|gy-
vé|gy- | ve|dd | ve|nn- | ve|nni | ve|v|ő | ||
vi|sz | vi|sz- | vi|tt- | - | vi|gy- | vi|dd | vi|nn- | vi|nni | - |
Los ikes son verbos que la so 3ps del presente d'indicativu indefiníu, al contrariu que'l restu, sí tien yá un sufixu personal. -ik. Asina pos pa conxugalos primero de nada hai que remover esi sufixu.
Otru aspeutu a tener en cuenta ye que'l raigañu verbal puede sufrir cambeos al añader el -ik, cambeos que va haber que desfaer al conxugalo. Exemplos: hiányoz|nin > hiányz|ik
La inmensa mayoría de ikes son intransitivos, esto ye nun tien conxugación definida. Sicasí los sufixos de la primera y tercer persona del singular suélense "alliniar" colos de la conxugación definida pal presente d'indicativu y el suxuntivu. La conxugación especial ikes sumió yá totalmente nel pasáu d'indicativu y apenes si queden reliquies nel condicional.
megy: dir; -y|megy: baxar; el|megy: salir
neki~ + oxetu|nek/nak
Meg|ve|tt|ed a radió|t?
Independiente: -y is út fel is út: ¡váigase por onde quiera!
Nem halt meg: Non morrió *** Meg nem értenek: Non entienden
Meg fog szeretni: va amar
-y fogsz zuhanni: te vas bastiar
Meg van mond|va: ta dichu *** -y van borít|va: ta cubiertu *** Össze vannak tapái|va: tán pegaos
Be is kell tartani a játék szabályait: hai que respetar les regles del xuegu (equí'l verbu auxiliar kell ye quien en realidá apunta al focu)
Vissza is adtam: devolver
La siguiente tabla les llista xuntos con dellos exemplos pa familiarizase con ellos.
Significáu | Prefixos | Exemplos | ||
---|---|---|---|---|
abba | ~hagy:cesar, marad:suspendese ~ | |||
agyon | ~lő:fusilar, csap:entartallar, sújt:abrasar ~ ~ | |||
alá | ~aknáz:minar, becsül:subestimar, húz:sorrayar, ír:roblar ~ ~ ~ | |||
alább | ~hagy:afloxar | |||
által | ||||
át | ~táncol:cruciar baillando, megy:cruciar ~ | |||
interior |
~megy:entrar, jön:enfusar ~ | |||
in- | bele | ~kezd:empecipiar, jön:familiarizase ~ | ||
cserben | ~hagy:abandonar | |||
egybe | ~esik:coincidir, hív:convovar, ír:amenorgar ~ ~a una pallabra | |||
el | ~hagy:dexar, megy:dise, indul:partir ~ ~ | |||
elé | ||||
ellen | ~áll:oponese, kezik:aguantar, mond:contradicir, őriz:comprobar ~ ~ ~ | |||
el
re | ~hajol:inclinase escontra alantre, halad:avanzar, megy:adelantrase ~ ~ | ||||
fel
/ föl |
~áll:irguise, kel:llevantase, jön:xubir ~ ~ | |||
félbe | ~hagy:dexar a medies, marad:quedar ~a medies, szakad:atayase ~ | |||
félre | ~ért:malinterpretar, hív:llamar ~aparte, vonul:retirase ~ | |||
sobre- | felül | ~fizet:devasar, múl:devasar, vizsgál:supervisar ~ ~ | ||
fenn | ~áll:esistir, marad:subsistir, tart:caltener ~ ~ | |||
hátra | ~hagy:dexar tras, marad:arrezagase, néz:mirar ~ ~tras | |||
haza | ~talál:atopar el camín a casa, tér:tornar ~a casa, vágyik:sentir ~señardá | |||
helyben | ~hagy: zurrar | |||
helyre | ~állít:restablecer, focete:reparar, tesz:reponer ~ ~ | |||
hozzá | ~ad:sumar, ért:entender, megy:casase ~ ~ | |||
hacia pequí | ide | ~ad:pasar, jön:veni ~equí; ~néz:mirar equí | ||
validar | jóvá | ~hagy:aprobar, ír:abonar ~en cuenta, tesz:reparar ~ | ||
traviés | keresztül | ~halad:travesar, húz:arrastar ~a traves de; jár, néz:mirar ~al traviés | ||
estremar | ketté | ~ágazik:encruciase; ~oszt:estremar en dos partes, vág:cortar ~en dos esterior | ki | ~megy:salir, kapcsol:desconectar; ~ ~kosaraz:dar calabaces |
alredor | körül | ~ír:perifrasear, jár:rondar, zár:abarganar ~ ~ | ||
en
mediu |közbe |
~jön:asoceder, lép:interponese, jár:interceder ~ ~ | |||
közre | ~fog:arrodiar, működik:collaborar ~ | |||
publicar | közzé | ~tesz:publicar | ||
külön | ~áll:, válik:dixebrase ~ | |||
-y | ~becsül:subestimar; ~csavar:desatornellar, fegyverez:desarmar ~ | |||
létre | ~focete:crear, jön:ser ~creáu | |||
meg | ~tanul:aprender; ~betegszik:cayer enfermu; ~drágul:encarecese | |||
esmornié |
~beszél:salise pola tanxente, fog:des|atolenar ~ | |||
neki | ~áll:poner manes a la obra, esik:llanzase contra, ~szeged:apuntar ~ | |||
hacia pa ellí |
~ad:apurrise, kiált:glaya-y ~a daquién; ~köszön:saludar | |||
össze | ~ad:sumar; ~békül:reconciliase; ~dolgozik:cooperar | |||
ott | ~hagy:abandonar, marad:perecer ~ | |||
rá | ~ér:tener tiempu; ~épít:contruir enriba; ~fér:caber | |||
rajta | ~kap:coyer coles manes na masa, üt:atacar ~por sorpresa | |||
dispersión | széjjel
szét |
~esik:desintegrarse; ~robban:españar; ~tép:esgañar | ||
tele |
~firkál:aborronar; ~rak:atarraquitar; | ||||
más allá | tovább | ~ad:tresmitir, fejleszt:desenvolver; ~ ~szállít:reexpedir | ||
tönkre | ~megy:arruinase, tesz:arruinar ~ | |||
túl | ~adagol:sobredosificar, él:sobrevivir, órázik:faer ~ ~hores extras | |||
anovar | újjá | ~alakít:refundar, épít:recontruir, születik:renacer ~ ~ | ||
újra | ~termel:reproducir; ~választ:reelexir; ~olt:revacunar | |||
en pos | utána | ~csinál:asonsañar, jár:informase, tölt:rellenar ~ ~ | ||
utol | ~ér:algamar | |||
végbe | ~megy:tener llugar | |||
hasta'l final | végig | ~hallgat:escuchar hasta'l final, játszik:xugar ~hasta'l final | ||
por fin | végre | ~hajt:executar | ||
de vuelta | vissza | ~él:abusar; ~fizet:reembolsar; ~köszön:responter al saludu de daquién | ||
viszont | ~lát|ás|ra:hasta la vista |
Esta otra tabla amuesa en que manera pueden modificar el significáu d'un raigañu verbal.
Verbos | Exemplos | |
---|---|---|
dexar | hagy | abba~: cesar, alább~: menguar, cserben~: abandonar, el~: dexar, félbe~: dexar a medies = atayar, fel~: cesar, hátra~: dexar tres de sigo = adelantrar, helyben~: aprobar, jóvá~: aprobar, ki~: dexar fora = omitir, -y~: dexar tras, meg~: dexar intactu, ott~: abandonar, rá~: dexar n'heriedu = mandar |
traer | át
~: treslladar, be~: introducir, el~: traer, elő~: sacar, fel~: xubir, haza~: traer a casa, helyre~: restablecer, ki~: sacar, -y~: baxar, létre~: crear, meg~: apurrir, össze~: axuntar, vissza~: volver traer | |
tirar | húz | alá~: sorrayar, át~: tachar, be~: correr les cortines, el~: arremolcar, elő~: sacar, fel~: alzar, félre~: estremar, keresztül~: abasnar, ki~: retirar, -y~: baxar la cortina, meg~: trazar, oda~: traer consigo, össze~: encoyer, rá~: ponese una prenda, szét~: dixebrar, végig~: faer correr a tou lo llargo, vissza~: retirar |
arreyar | köt | át~: amestar, be~: vendar, bele~: envolubrar, el~: desamarrar, fel~: aforcar, hozzá~: suxetar, ki~: atracar, -y~: inmovilizar, meg~: arreyar, oda~: arreyar a, össze~: xunir, rá~: coneutar |
ver | lát | át~: ver a traves de, be~: ver escontra l'interior, bele~: ver nel interior de, el~: ver, hozzá~: empezar, keresztül~: trasver, ki~: ver pa escontra fora, -y~: mirar escontra baxo, meg~: ver, neki~: poner manes a la obra, rá~: ver dende enriba, viszont~ásra: hasta la vista |
dir | megy | -y~: baxar, fel~: xubir, ki~: salir, be~: entrar, össze~: encoyer |
Pa llegar al infinitivu añader -nin al raigañu verbal. La vocal d'enllaz úsase cuando ésta acaba en doble consonante o vocal llarga más t.
én | te | ő | el mio | ti | ők | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|
(a)nin
(y)nin |
(a)nom
(y)nem nöm* |
(a)nod
(y)ned nöd* |
(a)nia
(y)nie |
(a)nunk
(y)nünk |
(a)notok
(y)netek nötök* |
(a)niuk
(y)niük | |
old
ért dönt |
old|ani
ért|eni dönt|eni |
old|anom
ért|enem dönt|enem |
old|anod
ért|ened dönt|ened |
old|ania
ért|enie dönt|enie |
old|anunk
ért|enünk dönt|enünk |
old|anotok
ért|enetek dönt|enetek |
old|aniuk
ért|eniük dönt|eniük |
tanít
segít fűt |
tanít|ani
segít|eni fűt|eni |
tanít|anom
segít|enem fűt|enem |
tanít|anod
segít|ened fűt|ened |
tanít|ania
segít|enie fűt|enie |
tanít|anunk
segít|enünk fűt|enünk |
tanít|anotok
segít|enetek fűt|enetek |
tanít|aniuk
segít|eniük fűt|eniük |
zár
kér vetkőz |
zár|nin
kér|nin vetkőz|nin |
zár|nom
kér|nem vetkőz|nöm |
zár|nod
kér|ned vetkőz|nöd |
zár|nia
kér|nie vetkőz|nie |
zár|nunk
kér|nünk vetkőz|nünk |
zár|notok
kér|netek vetkőz|nötök |
zár|niuk
kér|niük vetkőz|niük |
Trés son los participios del húngaru:
La formación de los participios presente y futuru dispara los tresformamientos del raigañu verbal: a elsz|ik > alv|ó, éryz > érz|ő, sző > szöv|ő, etc.
Funcionen como:
Anna taba xunto al sofá cubiertu con una alfombra colorada
Formar col sufixu va / ve, xuníu ensin vocal d'enllaz y ensin cambeos del raigañu verbal. El so usu coincide en parte col español. En cooperación col verbu van:ser/tar forma oraciones atributives como yá se vio en Prefixos verbales.
Los siguientes exemplos amuesen que...
1) - {Tud|ja, hogy {el mio|t csinál}}.
2) Néz|z te is engem.
3) Non, szervusz, Angéla néni, vár|nak a barát|aim,...
4) Bizonyosan megint téged keres|ett.
5) Rettenetes meg|lepetés vár|ta.
6) A cikk|ek már be|jelent|ették a kész|ül|ő össze|omlás|t, ez|zel a cím|mel:
7) Vizy azonban nem kap|ott válasz|t.
8) Te focete|tál nek|i egy pohár viz|et.
9) és az|t mond|ta, hogy el|megy innen, d'előbb olyan|t csinál, hogy maga is meg|bán|ja,...
10) Már teljes|en fel|öltöz|köd|ött.
11) Vár|lak.
12) még egy|szer viszont|lát|ás|ra, csók|ol|lak, csók|ol|om a kisztihand|od|at.
13) Édes Anná|t a rendőr|ség|en be|ismer|ő vallomás|a után -y|tartóz|tat|ták.
| en reconocer confesión tres arrestar.
14) Egész lény|é|ben pedig volt vala=el mio, a=el mio|t nem tud|ott ki|fejez|nin,...
15) És a=el mio|kor már nem is vizsgá|l|ta, csak hat|nin enged|te mag|á|ra, a=el mio|t tapasztal|t,...
16) Ruha=tár|á|ból gyors|an szed|eget|te ez|ek|et, mint szín|ész=nő, a=ki|nek nem=sokára jelenés|y lesz.
17) Amíg csomag|ol|t, a körm|é|re néz|ett, hogy nem {visz-y el} vala=el mio|t.
18) - Hát ak|kor tulajdon|képpen el mio|t akar?
19) Csak ő {tan|ít|otta ki} ő|k|et pár előkelő szok|ás|ra.
20) A méltóság|vos asszony és a méltóság|vos úr meg|csókol|ták egymás|t.
21) Az|ok köz|é tartoz|ott, aki|k eb|ben az idő|ben „öreg marxistá|k”-nak nev|ez|ték mag|uk|at. 22) Sok|szor már {az|t hitte}, hogy ábránd az egész, s az, {a=ki|t lát|ott}, voltaképp nincs is.
23) Kabát|ja zseb|é|ben meg|tapogat|ta szak=szervezet|i igaz|ol|vány|á|t.
24) Mind|et {meg nem tud|om} el|mesé|l|nin egy|szer|re :Tou {nun puedo} cuntar a_la vegada :Nun puedo cuntalo tou al empar. 25) A kettő köz|ül melyik|et akar|játok, hogy el|bocsás|sam nék|tek?
|
Riquen conxugación indefinida:
Y definida:
13) Los nomes propios
12b, 21, 23) los posesivados, incluyíos los pronomes reflexivos: mag|am(at), mag|ad(at), mag|át, mag|unk|at, mag|atok|at, mag|uk|at según los pronomes posesivos: az enyém|et, a tied|et, az övé|t,...
Indicativu | Condicional | Suxuntivu / Imperativu | |
---|---|---|---|
raigañu +
persona |raigañu + n + persona |raigañu + j + persona | |||
raigañu +
([o/y/ö]t)t + persona |pasáu verbu + volna |
- | ||
presente fog
+ infinitivu verbu | - |
- |
Tipu
Raigañu |
én | te | ő | el mio | ti | ők | |||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
ikes | ikes | ||||||||
ok
ek ök [1] |
om
em öm[1] |
(a)sz
(y)sz[2] |
ol
el öl[3] |
0 | ik | unk
ünk |
(o)tok
(y)tek (ö)tök[4] |
(a)nak
(y)nek[4] | |
szt>sz | halaszt|ok | halaszt|asz | halaszt | halaszt|unk | halaszt|otok | halaszt|anak | |||
Át | javít|ok | javít|asz | javít | javít|unk | javít|otok | javít|anak | |||
st>s | fest|ek | fest|esz | fest | fest|ünk | fest|etek | fest|enek | |||
At>As | fizet|ek | fizet|sz | fizet | fizet|ünk | fizet|tek | fizet|nek | |||
CAC>CC | közl|ök | közöl|sz | közöl | közl|ünk | közöl|tök | közöl|nek | |||
Á>Av | [5] löv|ök | lő|sz | lő | [6] löv|ünk | lő|tök | lő|nek | |||
sz>d/v | alsz|ok | alsz|ol | alsz|ik | alsz|unk | alsz|otok | alsz|anak | |||
sz>v | esz|em | esz|el | esz|ik | esz|ünk | esz|tek | esz|nek | |||
sz>d | öregsz|em | öregsz|el | öregsz|ik | öregsz|ünk | öregsz|etek | öregsz|enek | |||
sz>z | emléksz|em | emléksz|el | emléksz|ik | emléksz|ünk | emlékez|tek | emlékez|nek | |||
sz>z/v | igyeksz|em | igyeksz|el | igyeksz|ik | igyeksz|ünk | igyekez|tek | igyeksz|enek |
Tipu
Raigañu !én |
te !ő | el mio | ti !ők | én téged(et) /
titeket | |||
---|---|---|---|---|---|---|---|
om/em/öm | od/ed/öd | Ja/i | Juk/Jük | Játok/itek | Ják/ik | (a)lak/(y)lek | |
st>s | fest|em | fest|ed | fest|i | fest|jük | fest|itek | fest|ik | [1] fest|elek |
At>As | fizet|em | fizet|ed | fizet|i | fizet|jük | fizet|itek | fizet|ik | fizet|lek |
sz>v | esz|em | esz|ed | esz|i | yeszük | esz|itek | esz|ik | esz|lek |
CAC>CC | [2] közl|öm | közl|öd | közl|i | közöl|jük | közl|itek | közl|ik | közöl|lek |
Á>Av | [3] löv|öm | löv|öd | löv|i | lő|jük | löv|itek | löv|ik | lő|lek |
szt>sz | halaszt|om | halaszt|od | halaszt|ja | halaszt|juk | halaszt|játok | halaszt|ják | halaszt|alak |
Át | javít|om | javít|od | javít|ja | javít|juk | javít|játok | javít|ják | [4] javít|alak |
regular | mos|om | mos|od | [5] mos|sa | suk | mos|sátok | mos|sák | mos|lak |
Terminación | Sufixu | Exemplos | Esceiciones | |
---|---|---|---|---|
1 | -j,
-l, -(ly), -n, -ny, -r -ad (bisilábicos) -ed (bisilábicos) |
t | fáj!,
él, öl, dől, fal, kel, hal, hál, sül ? un, fon, szán,. ? bír, fér, fúr, jár, kér, mar, mér akad, apad, árad, éled, ered, ijed, marad ed? |
jön (jött) |
2 | -Át
-CC -At monosilabicos |
tt | tanít, segít,
sejt, fut, hat, jut, köt, nyit, süt, üt, vet |
lát (3)
mond (3) |
3 | 3ps
tt |
Tipu
Raigañu !én |
te !ő | el mio | ti !ők | |||
---|---|---|---|---|---|---|
am/em | ál/él | 0 | unk/ünk | atok/etek | ak/ek | |
st>s | fest|ett|em | fest|ett|él | fest|ett | fest|ett|ünk | fest|ett|etek | fest|ett|ek |
At>As | fizet|t|em | fizet|t|él | fizet|ett | fizet|t|ünk | fizet|t|etek | fizet|t|ek |
sz>d | öreged|t|em | öreged|t|él | öreged|ett | öreged|t|ünk | öreged|t|etek | öreged|t|ek |
sz>z | emlékez|t|em | emlékez|t|él | emlékez|ett | emlékez|t|ünk | emlékez|t|etek | emlékez|t|ek |
sz>z/v | igyekez|t|em | igyekez|t|él | igyekez|ett | igyekez|t|ünk | igyekez|t|etek | igyekez|t|ek |
sz>v | y|tt|em | y|tt|él | y|vett | y|tt|ünk | y|tt|etek | y|tt|ek |
Á>Av | lő|tt|em | lő|tt|él | lő|tt | lő|tt|ünk | lő|tt|etek | lő|tt|ek |
CAC>CC | közöl|t|em | közöl|t|él | közöl|t | közöl|t|ünk | közöl|t|etek | közöl|t|ek |
sz>d/v | ádene|t|am | ádene|t|ál | ádene|t? | ádene|t|unk | ádene|t|atok | ádene|t|ak |
Át | javít|ott|am | javít|ott|ál | javít|ott | javít|ott|unk | javít|ott|atok | javít|ott|ak |
szt>sz | halaszt|ott|am | halaszt|ott|ál | halaszt|ott | halaszt|ott|unk | halaszt|ott|atok | halaszt|ott|ak |
Tipu
Raigañu |
én | te | ő | el mio | ti | ők | én téged(et) / titeket |
---|---|---|---|---|---|---|---|
am/em | ad/ed | a/y | uk/ük | átok/étek | ák/ék | alak/elek | |
st>s | fest|ett|em | fest|ett|ed | fest|ett|y | ett|ük | fest|ett|étek | fest|ett|ék | fest|ett|elek |
Á>Av | lő|tt|em | lő|tt|ed | lő|tt|y | tt|ük | lő|tt|étek | lő|tt|ék | lő|tt|elek |
sz>v | y|tt|em | y|tt|ed | y|tt|y | tt|ük | y|tt|étek | y|tt|ék | y|tt|elek |
At>As | fizet|t|em | fizet|t|ed | fizet|t|y | t|ük | fizet|t|étek | fizet|t|ék | fizet|t|elek |
CAC>CC | közöl|t|em | közöl|t|ed | közöl|t|y | t|ük | közöl|t|étek | közöl|t|ék | közöl|t|elek |
Át | javít|ott|am | javít|ott|ad | javít|ott|a | ott|uk | javít|ott|átok | javít|ott|ák | javít|ott|alak |
szt>sz | halaszt|ott|am | halaszt|ott|ad | halaszt|ott|a | ott|uk | halaszt|ott|átok | halaszt|ott|ák | halaszt|ott|alak |
Verbu | én | te | ő | el mio | ti | ők | én téged(et) / titeket | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
fog | Indefiníu | ok | fog|sz | fog | fog|unk | fog|tok | fog|nak | |
Definíu | om | fog|od | fog|ja | fog|juk | fog|játok | fog|ják | fog|lak | |
+ | ad|nin, ért|eni, javít|ani, y|nni, áll|nin,... |
Tipu
Raigañu |
én | te | ő | el mio | ti | ők | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
–ék[1] | ám/ém[2] | -ál/-él | -a/-y | -ánk/-énk | -átok/-étek | -ának/-ének | |
sz>d | öreged|n|ék | öreged|n|él | öreged|n|y | n|énk | öreged|n|étek | öreged|n|ének | |
sz>z | emlékez|n|ék | emlékez|n|él | emlékez|n|y | n|énk | emlékez|n|étek | emlékez|n|ének | |
sz>z/v | igyekez|n|ék | igyekez|n|él | igyekez|n|y | n|énk | igyekez|n|étek | igyekez|n|ének | |
sz>v | y|nn|ék | y|nn|él | y|nn|y | nn|énk | y|nn|étek | y|nn|ének | |
Á>Av | lő|n|ék | lő|n|él | lő|n|y | n|énk | lő|n|étek | lő|n|ének | |
st>s | fest|en|ék | fest|en|él | fest|en|y | en|énk | fest|en|étek | fest|en|ének | |
At>As | fizet|n|ék | fizet|n|él | fizet|n|y | n|énk | fizet|n|étek | fizet|n|ének | |
CAC>CC | közöl|n|ék | közöl|n|él | közöl|n|y | n|énk | közöl|n|étek | közöl|n|ének | |
Át | javít|an|ék | javít|an|ál | javít|an|a | an|ánk | javít|an|átok | javít|an|ának | |
szt>szt | halaszt|an|ék | halaszt|an|ál | halaszt|an|a | an|ánk | halaszt|an|átok | halaszt|an|ának | |
sz>d/v | ádene|n|ék | ádene|n|ál | ádene|n|a | n|ánk | ádene|n|átok | ádene|n|ának |
Tipu
Raigañu |
én | te | ő | el mio | ti | ők | én téged(et)/titeket |
---|---|---|---|---|---|---|---|
ám/ém | ád/éd | á/é | ánk/énk | átok/étek | ák/ák | álak/élek[1] | |
st>s | fest|en|ém | fest|en|éd | fest|en|é | fest|en|énk | fest|en|étek | fest|en|ék | fest|en|élek |
At>As | fizet|n|ém | fizet|n|éd | fizet|n|é | fizet|n|énk | fizet|n|étek | fizet|n|ék | fizet|n|élek |
CAC>CC | közöl|n|ém | közöl|n|éd | közöl|n|é | közöl|n|énk | közöl|n|étek | közöl|n|ék | közöl|n|élek |
Á>Av | lő|n|ém | lő|n|éd | lő|n|é | lő|n|énk | lő|n|étek | lő|n|ék | lő|n|élek |
sz>v | y|nn|ém | y|nn|éd | y|nn|é | y|nn|énk | y|nn|étek | y|nn|ék | y|nn|élek |
szt>sz | halaszt|an|ám | halaszt|an|ád | halaszt|an|á | halaszt|an|ánk | halaszt|an|átok | halaszt|an|ák | halaszt|an|álak |
Át | javít|an|ám | javít|an|ád | javít|an|á | javít|an|ánk | javít|an|átok | javít|an|ák | javít|an|álak |
Formar col pasáu del verbu en cuestión más vol|na (3 persona singular condicional de van)
Exemplos | Fin | + | = | Exemplos |
---|---|---|---|---|
halaszt | -szt | j | -ssz | halassz |
fizet | -At | -Ass | fizes|s | |
javít | -Át | -Áts | javít|s | |
mos | -s | -ss | mos|s | |
mászik | -sz | -ssz | mássz | |
főz | -z | -zz | főz|z | |
edz | -dz | -ddz | eddz |
Tipu
Raigañu |
én | te | ő | el mio | ti | ők | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
ak/ek | am/em | (ál)/(él) | on/en/ön | ék | unk/ünk | atok/etek | anak/enek | |
sz>z | [1] emlékez|z|em | emlékez|z|(él) | emlékez|z|ék | emlékez|z|ünk | emlékez|z|etek | emlékez|z|enek | ||
sz>z/v | [2] igyekez|z|em | igyekez|z|(él) | igyekez|z|ék | igyekez|z|ünk | igyekez|z|etek | igyekez|z|enek | ||
sz>d | [3] öreged|j|em | öreged|j|(él) | öreged|j|ék | öreged|j|ünk | öreged|j|etek | öreged|j|enek | ||
CAC>CC | közöl|j|ek | közöl|j|(él) | közöl|j|ön | közöl|j|ünk | közöl|j|etek | közöl|j|enek | ||
Á>Av | lő|j|ek | lő|j|(él) | lő|j|ön | lő|j|ünk | lő|j|etek | lő|j|enek | ||
st>s | fes|s|ek | fes|s|(él) | fes|s|en | fes|s|ünk | fes|s|etek | fes|s|enek | ||
At>As | fizes|s|ek | fizes|s|(él) | fizes|s|en | fizes|s|ünk | fizes|s|etek | fizes|s|enek | ||
sz>v | y|gy|ek | y|gy|(él) | y|gy|en | y|gy|ünk | y|gy|etek | y|gy|enek | ||
Át | javít|s|ak | javít|s|(ál) | javít|s|on | javít|s|unk | javít|s|atok | javít|s|anak | ||
sz>d/v | [4] ádene|j|ak | ádene|j|(ál) | ádene|j|ék | ádene|j|unk | ádene|j|atok | ádene|j|anak | ||
szt>sz | [5] halassz|ak | halassz|(ál) | halassz|on | halassz|unk | halassz|atok | halassz|anak |
Tipu
Raigañu |
én | te | ő | el mio | ti | ők | én téged/titeket |
---|---|---|---|---|---|---|---|
am/em | (a)d/(y)d | a/y | uk/ük | átok/étek | ák/ék? | alak/elek | |
CAC>CC | közöl|j|em | közöl|j|(y)d | közöl|j|y | j|ük | közöl|j|étek | közöl|j|ék | közöl|j|elek |
Á>Av | lő|j|em | lő|j|(y)d | lő|j|y | j|ük | lő|j|étek | lő|j|ék | lő|j|elek |
st>s | fes|s|em | fes|s|(y)d | fes|s|y | s|ük | fes|s|étek | fes|s|ék | fes|s|elek |
At>As | fizes|s|em | fizes|s|(y)d | fizes|s|y | s|ük | fize<;o>s|s|étek | fizes|s|ék | fizes|s|elek |
sz>v | y|gy|em | y|gy|ed, edd | y|gy|y | gy|ük | y|gy|étek | y|gy|ék | y|gy|elek |
szt>sz | halassz|am | halassz|ad | halassz|a | uk | halassz|átok | halassz|ák | halassz|alak |
Át | javít|s|am | javít|s|(a)d | javít|s|a | s|uk | javít|s|átok | javít|s|ák | javít|s|alak |
Indicativu | Condicional | Suxuntivu | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Presente | Pasáu | Presente | Presente | ||||||||
Indef. | Def. | Indef. | Def. | Indef. | Def. | Indef. | Def. | ||||
iktelen | ikes | iktelen | ikes | iktelen | ikes | ||||||
én | ok/ek/ök | om/em/öm | om/em/öm | am/em | ék | ám/ém[1] | ám/ém | ak/ek | am/em | am/em | |
colspan=2|(a/y)[2] sz/[o/y/ö]l[3] | od/ed/öd | ál/él | ad/ed | ál/él | ád/éd | (ál)/(él)[4] | (a)d/(y)d[4] | ||||
ő | 0 | ik | ja[5]/i | 0 | a/y |ék[1] | á/é | on/en/ön | ék | a/y | ||
el mio | unk/ünk | juk/jük[5] | unk/ünk | uk/ük | ánk/énk | unk/ünk | uk/ük | ||||
colspan=2|tok/tek/tök | játok[5]/itek | atok/etek | átok/étek | átok/étek | atok/etek | átok/étek | |||||
ők | (a)nak/(y)nek[6] | ják[5]/ik | ak/ek | ák/ék | ának/ének | ák/ék | anak/enek | ák/ék | |||
- | (a)lak/(y)lek[6] | - | alak/elek | - | álak/élek | - | alak/elek |
Son dellos los verbos que complementen al infinitivu acompañante dándo-yos un matiz d'obligación, necesidá, deséu, etc. De siguío se llista una pequeña muestra.
Pénz|t akar|ok kunyerál|nin an|nak a szerencsé|tlen ipar=kamará|nak.
{El kell csal|nin}.
- Közönség|ye gyilkos gonosz=tev|ő, fegyház|ba kell|ene csuk|nin.
Igaz|at kell|ett ad|nia az ur|á|nak.
Fél|nin kezd|ett.
Kedvenc szava=jár|ás|a vol|t, hogy meg|hal|nin sem {ér rá}.
Nem szabad pocsék|ol|nin eb|ben a drága világ|ban.
Legalább lát|nin szeret|ném.
-Főz|nin tud? -¿Cocinar puede? -¿Puede cocinar? |
Presente | Pasáu | Suxuntivu | Condicional | |
---|---|---|---|---|
én | jöv|ök | jött|em | jöjj|ek | jönn|ék |
te | jössz | jött|él | jöjj|él / gyere | jönn|él |
ő | jön | jött | jöjj|ön | jönn|y |
el mio | jöv|ünk | jött|ünk | jöjj|ünk / gyer|ünk | jönn|énk |
ti | tök | jött|etek | jöjj|etek / gyer|tek | jönn|étek |
ők | jön|nek | jött|ek | jöjj|enek | jönn|ének |
Participiu presente:jöv|ő, pasáu:jö|tt, futuru:jöv|endő
Xerundiu: jö|ve
Potencial: jö|het
megy | ||
---|---|---|
presente | pasáu | |
én | megy|ek | men|t|em |
te | mész | men|t|él |
ő | megy | men|t |
el mio | megy|ünk | men|t|ünk |
ti | tek | men|t|etek |
ők | men|nek | men|t|ek |
van | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
indicativu | condicional | suxuntivu | ||||||
presente | pasáu | futuru[1] | presente[1] | pasáu | presente | pasáu | presente[1] | |
én | vagy|ok | vol|t|am | lesz|ek | -y|nn|ék | + volna | vol|n|ék | + volna | -y|gy|ek |
te | vagy | vol|t|ál | lesz|el | -y|nn|él | vol|n|ál | lé|gy
-y|gy|él | ||
ő | van[2][3] | vol|t | lesz | -y|nn|y | n|a | -y|gy|en | ||
el mio | vagy|unk | vol|t|unk | lesz|ünk | -y|nn|énk | vol|n|ánk | -y|gy|ünk | ||
ti | tok | vol|t|atok | lesz|tek | -y|nn|étek | vol|n|átok | -y|gy|etek | ||
ők | van|nak[3][4] | vol|t|ak | lesz|nek | -y|nn|ének | vol|n|ának | -y|gy|enek |
De los siguientes exemplos deduzse que...
1) Egy kosár|ra való harisnyá|t is kap|ott, hogy üres ide|jé|ben ne {un|ja el} magá|t.
2) Jaj, csak már ne látnám azt a ronda, szőke pofá|já|t.
3) Szerencsé|re még nem {tép|te szét}, amint dél=után akar|ta.
4) -Nem is terít|esz?
5) -Remél|em, nem mond|tál nek|i sem=el mio|t.
6) Nem sok remén|nyel {vág|ott neki} en|nek az út|nak sem.
7) -Más nincs?
8) - A sárkány|nak nincsen arc|a.
9) -Nincsenek itthon?
10) Csak a két=emelet|ye háza {marad|t meg}, ez se jövedelmez|ett.
11) Se=hol egy függöny, egy fest|mény.
12) Se=hova se jár.
13) Nagy|obb öröm|et ak|kor sem érez|het|ett vol|na, hai egy gyémánt nyak|ék|et ígér|nek neki.
14) Ilyes=el mio|t sem Wild|ék|nél, sem Bartos|ék|nál nem lát|ott.
15) Sen=ki se hitte vol|na.
16) Vizy=né lát|ván, hogy a külső ajtó|nál sen=ki sincs, be|ment az ebéd|l|ő|be.
17) Ide sen=ki|nek se szabad be|jár|nin, se nap|pal, se éjszaka.
18) Ismer|ős|y sincs?
19) Soha, amióta {az esz|é|t tud|ta}, nem lát|ott ilyen komisz dög|öt.
20) Mogorva, biz|alm|atlan hivatal|nok=ember vol|t, an|nak előtt|y soha sem=la mio|be se avat|ta feleség|é|t.
21) Az asszony soha sincs otthon.
22) Vizy sok|szor el|ment y fal=ragasz mellett, de igazán soha=se mer|te meg|néz|nin.
|
pron.
pers.[1] |
(én) | (te) | (ő) | (el mio) | (ti) | (ő) | Español |
---|---|---|---|---|---|---|---|
-Posposición- | |||||||
suf.
pos. |
(a)m
(y)m |
(a)d
(y)d |
(j)a
(j)y !(o)nk. (ü)nk |
(a)tok
(y)tek |
(j)uk
(j)ük | ||
En | [2] alatt|am | alatt|ad | alatt|a | alatt|unk | alatt|atok | alatt|uk | debaxo del mio/ti/... |
[3] előtt|em | előtt|ed | előtt|y | előtt|ünk | előtt|etek | előtt|ük | frente al mio/ti/... | |
helyett|em | helyett|ed | helyett|y | helyett|ünk | helyett|etek | helyett|ük | nel mio/el to/... llugar | |
iránt|am | iránt|ad | iránt|a | iránt|unk | iránt|atok | iránt|uk | escontra/pol mio/ti/... | |
miatt|am | miatt|ad | miatt|a | miatt|unk | miatt|atok | miatt|uk | pol mio/el to/... causa | |
nélkül|em | nélkül|ed | nélkül|y | nélkül|ünk | nélkül|etek | nélkül|ük | ensin el mio/ti/... | |
szerint|em | szerint|ed | szerint|y | szerint|ünk | szerint|etek | szerint|ük | nel mio/el to/... opinión | |
Dende | am | alól|ad | alól|a | alól|unk | alól|atok | alól|uk | |
[4] elől|em | elől|ed | elől|y | elől|ünk | elől|etek | elől|ük | ||
Escontra | m | alá|d | alá(ja) | alá|nk | alá|tok | alá|juk | |
[5] elé|m | elé|d | elé(je) | elé|nk | elé|tek | elé|jük |
Los prefixos verbales pueden combinase con felé formando alverbios de llugar: haza|felé:camín de casa, be|felé:escontra dientro, etc.
Réxime | Sufixu | Posposiciones |
---|---|---|
Ablativu | tól / től | fog|va, kezd|ve |
Alativo | focete / hez / höz | hasonl|ó|an, képest |
Delativo | ról / ről | néz|ve |
Instrumental | val / vel | együtt, szemben |
Sublativo | ra / re | ve |
Superesivo | n | át, belül, felül/fölül, innen, kereszt|ül, kívül, túl[1] |
Exemplos |
---|
Waldeck-Rousseau-t kezdet|től fog|va rossz|ul kezel|ték orvos|ai
A művész|ek|et az akkor|i viszony|ok|focete képest jól fizet|ték
melyek|nek semeya-szférá|ja Nap|unk|é|focete hasonl|ó|an már erős|ebb abszorpció|t lét|ye|ít
10-én sereg|é|vel együtt át|men|t a Xordán viz|é|n
10 de payares crució col so exércitu les agües del Xordán Csupa tréfá|ból át|tánc|ol|t a hál|ó|n át a lak|ás|ba, kör|be-kör|be :Mera chancia|por crució|baillando l'habitación la casa|escontra, xirando-xirando :Bromiando crució baillando l'habitación escontra la casa, xirando Ak|kor is {össze kell hív|nin} a Köz-gyűl|és|t 15 nap|on belül, hai az|t a bíró|ság el|rend|el|i
hai que convocar a l'Asamblea Xeneral dientro de 15 díes, si decretar el tribunal A Magyar-vár|on felül a Tömös völgy|y dél-irány|ba tovább huz|ód|ik
Lőrinc negy|ven esztendő|n keresztül vezet|t|y nyom|dá|já|t
görög ki|ad|vány|á|n kívül 9 latin nyelv|ű szöveg-ki|ad|ás|a is fenn|marad|t
|
Exemplos |
---|
A jöv|õ történet-író|i szám|á|ra élünk
kis rekedt|ség|y ellen|é|re is szép|en ének|el|t, taps|ok|at kap|ott
de la so pequeña afonía Gáthy cantó bellamente, siendo aplaudida A tükör hátulsó rész|é|re tű|vel ez vol|t fel|ír|va.
D'a választ|ás folyam|á|n meg|győződ|t|ünk ar|ról, hogy...
Az elsõ esti fõ-képpen Székely Irén jóvolt|á|ból teljes siker|t jelent
nueche supunxo un ésitu completu especialmente gracies a Irén Székely A leg|utóbbi differenciá|k következt|é|ben falu|ra vonul|t.
A rét a patak ment|é|n tele van már sárga, fény|ye level|ű virág|gal.
Jókai Mór rév|é|n meg|tanul|n|á talán a szégyen|kez|és|t
Nehéz, meg|próbá|l|t esztendő|k sor|á|n {figyel|t|em meg} a pók|ot.
...mely a darwin|i „ki|választ|ás törvény|y” útj|á|n {jö|tt létre}
que se formó por aciu de la llei de selección de Darwin |
En | Dende | Escontra | Entós | Asina | |
---|---|---|---|---|---|
-
am-/em- ugyan- |
itt
ott |
innen
onnan er|ről ar|ról et|től at|től |
ide
oda er|re ar|ra edd|ig add|ig |
ek|kor
ak|kor |
így
úgy ek|képpen ak|képpen |
¿Ónde? | ¿D'ónde? | ¿A ónde? | ¿Cómo? | ¿Cuándo? | |
---|---|---|---|---|---|
-
a- vala- se- akár bár- |
hol | honnan
mer|ről met|től |
hova
mer|re medd|ig |
hogy(an)
el mio|képpen |
el mio|kor |
L'orde d'una oración básica húngara ye suxetu, predicáu y oxetu. Nun ye absolutamente necesariu especificar el suxetu. Amás, l'orde de les pallabres non yá puede ser el yá introducíu, esto ye, ésti ye determináu en primer llugar non por regles sintáctiques sinón por factores pragmáticos. La información que se desea destacar –el focu- asítiase xusto delantre del verbu conxugáu. Si'l mesmu verbu ye'l focu, entós esti allúgase de primeres de la sentencia.
Una oración xeneralmente consta de cuatro pieces: de tópicu (tema), focu, verbu y otros complementos El tópicu y el complementu pueden contener cualquier númberu de llocuciones, ente que'l focu namái una.
Asina, la oración húngara János el|vi|tt tegnap két könyv|et Péter|nek:János llevó ayer dos llibro(s) a Péter puede tener los siguientes matices semánticos si'l focu ye ocupáu pol verbu, János, Péter, két könyv o tegnap:
Tópicu(s) | Focu | Verbu | Complementos | Significáu especial | |
---|---|---|---|---|---|
János | tegnap | ∅ | elvitt | két könyvet Péternek. | L'aición tuvo ésitu, nun hai un significáu destacáu particular. |
János | tegnap | két könyvet | vitt el | Péternek. | Destácase que Janos llevó "dos llibros" nin más nin menos a Péter. |
János | ∅ | tegnap | vitt el | két könyvet Péternek. | "Ayeri" foi'l día en que János llevó los llibros a Péter. (L'audiencia yá ta al tantu del trasiegu, non sobre la fecha) |
∅ | ∅ | János | vitt el | tegnap két könyvet Péternek. | Non otru sinón "János" llevó los dos llibros a Péter. |
∅ | ∅ | Péternek | vitt el | tegnap János két könyvet. | "Péter" foi, quien recibió los dos llibros de János. |
János | tegnap | Péternek | vitt el | két könyvet. | L'oyente sabe que János llevó dos llibros a daquién, la parte destacada ye que Péter recibir, naide más. |
∅ | ∅ | ∅ | Elvitt | János tegnap két könyvet Péternek. | L'aición terminó exitosamente, los llibros yá tán en poder de Péter. |
Két könyvet | tegnap | ∅ | elvitt | János Péternek. | Dos llibros "realmente" llevó János ayeri a Péter, pero puede ser que daqué más, según ye posible que los llibros nun fueren lo más importante. |
∅ | ∅ | Két könyvet | vitt el | János tegnap Péternek. | János namái llevó "dos llibros" ayeri a Péter, namás. |
El tópicu contién por tanto la pieza d'información considerada conocida pol falante, sirve d'introducción al predicáu. El focu llama l'atención sobre la categoría o presumida o desconocida d'una parte del casu, escluyendo de la validez de l'afirmación al restu de persones rellacionaes.
Si esiste focu, el prefixu verbal asitiar tres el verbu (vitt el en cuenta de elvitt) Si'l verbu nun tien prefixu, l'escritu puede ser ambiguu, una y bones les pallabres que precieden al verbu pueden ser tópicu o focu per igual. Por casu na frase Éva szereti a virágokat:Éva ama les flores, Éva puede ser por igual el tópicu átonu, pero puede ser el focu tamién. Nesti casu significa qu'Éva (y non otra) ye quien ama les flores.
El testu ye un rellatu orixinal de Dezső Kosztolányi ensin retayos nin simplificaciones.
Az az ember |
---|
AZ AZ EMBER.
Van egy ember, aki|vel állandó|an talál|koz|om.
Én nem=igen szok|tam törőd|nin a jár|ó=kel|ő|k|kel, villam|vos-szomszéd|jaim|mal.
Ők men|nek a dolg|uk után, én is megy|ek a magam dolg|a után.
A|el mio|kor elő|ször {pillant|ottam meg} az utcá|n, : Cuando primer|vegada {ver} la cai|en, : Cuando per primer vegada ver na cai, egy vég|zet|ye, szám|om|ra feled|het|etlen nap|on, már öt-hat év|y en|nek, : Un aciar el mio|para in|escaecederu día|en, yá cinco-seis años|el so esto|de : Un día aciar ya inolvidable pa mi, esto fai yá cinco o seis años, egy|szer|re {szög|et üt|ött fej|em|be}, vajon ki -y|het?
Nem ismer|tem ő|t, mint ahogy ma sem ismer|em.
Úgy érez|tem azonban, hogy már lát|tam vala|hol.
Ak|kor nyilván még csak téved|tem.
An|nál kevésbé az-óta. Az-óta csak-ugyan lát|om itt és ott, minden-ütt.
Hai reggel ki|lép|ek az utcá|ra, okvetlenül elé|m jön, : Si pela mañana salgo la cai|a falta|ensin delantre|mio vien.
s est|ig talál|koz|om vel|y át|lag öt|ször-hat|szor.
Sok|kal inkább foglal|koz|tat|ott, sok|kal inkább lat|ba vetet|tem az ye|het|ő|ség|ek|et, : enforma|con meyor interesó[me], enforma|con meyor consideré la posibili|dái|ye : cada vez más interés dábame, cada vez más consideraba les posibilidaes sem-hogy ez|t a véletlen|ek puszta össze|játsz|ás|á|nak tekint|het|ném, : nin-qu'esto la casualidá|ye pura inter|aición|la so|a pudiera_consideralo, : que nin podía atribuyilo a la pura interaición de casualidaes, s annyi|t máris meg|állapít|ottam, hogy nem lak|hat|unk egy környék|en, : y tantu yá determiné que nun vivir|pod|emos un barriu|en, : y lo que determiné ye que nun podíamos vivir nel mesmu barriu, érdeklőd|és|i kör|ünk hivat|ás|unk, társa|ság|unk sem-el mio ye|et|re sem egy.
En|nek ellen|é|re gyakr|an meg|ye|nek ilyes-el mio|k.
Dél|ben észre|vesz|em ő|t a korz|ó|n.
Hir|telen {el kell fut|nom} a vár|vos másik rész|é|be, : Noticia|ensin {tengo de correr} la ciudá otra parte|de|a.
egy ferencvár|vos|i szállít|ó-vállal|at|focete, vala|el mio illet|ék|et ki|fizet|nin.
El mio|re oda|ér|ek, kocsi|ban robog előtt|em.
Dél-után temet|és|en vagy|ok, köz|ben meg|fájdul a fog|a|m, : Mediu_día-dempués soterrar|entierru|en toi, mientres m'empezar_a_doler el diente|el mio, : Pela tarde tando en (un) entierru, empiecen a doleme los dientes. siet|ve keres|ek egy patiká|t, a temet|ő|höz közel, akár|milyen|t.
Amint be|rohan|ok a patiká|ba és aszpirin|t kér|ek a gyógy-szer|ész|től, : Según entro|corriendo la farmacia|en y aspirina pido'l farmaceutico|a, : Según entro corriento na farmacia y pido aspirinas al farmaceutico, ki más ül ott|an egy szék|ben, séta-bot|já|ra támasz|kod|va?
Az az ember, aki|t nem ismer|ek, az az ember, aki|t -y|néz|ek, utál|ok, : Aquel l'home, que nun conozo, aquel l'home, que despreciu, odiu, : Aquel home, que nun conozo, aquel home que despreciu, odiu, aki fel|dúl|ja ideg|zet|em, nem hagy gondol|koz|nin, ádene|nin, lélegz|eni.
Mindig szerény|en halad mellett|em, szinte {meg se lát}, : Siempres humilde|mente cola xuntu|a_mi, casi nin me ve, : Siempres camina humildemente xunto a mi, apenes me percibe, de ott van szín-ház|i fő-próbá|k|on, bélyeg-keres|ked|és|ek|ben, : Pero ellí ta teatra|l xeneral-ensayu|s|en, sello-comerciu|s|en, : Pero ellí ta nos ensayos xenerales teatrales, nos estancos, föld-alatt|i meg|áll|ó-hely|ek|en, a Gellért-hegy tete|jé|n, : tierra-baxu|de parada-sitio|s|en, Gellért-monte visu|de|en, : nes estaciones del sub-terrá|neo (metro), nel visu del monte Gellért, tűz-vész|ek|en és elem|i iskola|i vizsgá|k|on, mindig ugyan-ott, ahol én.
Nyár|on két hónap|ig nem lát|tam ismer|ős arc|ok|at.
Grenoble-ból ki|rándul|tam az alpes|i hegy|ek|be.
Útközben a gépszekér meg|állapod|ott egy {isten hát|a mögött|i} falu|ban, : Camín-mientres el conductor paró un {onde Cristu dio los trés voces} pueblo|en, : Nel camín el conductor paró nun pueblu onde Cristu dio los trés voces, hogy ebéd|el|jünk.
A több|i ki|rándul|ó|val egy-ütt én is -y|száll|ottam, egy kis kávé-ház|ba tértem, : Los otros escursionista|con xuntu yo tamién posé, un pequeñu café-casa|a llegué, : Xunto colos otros escursionistes, tamién yo me apeñe, fui a una pequeña cafetería, hol Francia munká|s|ok vörös bor|t i|ttak, s fehér kenyer|yt rág|tak hozzá.
Mindjárt a be|jár|at|nál egy úr ül|t, természet|ye|en, : Xusto la entrada|nun señor taba_sentáu, naturalmente, : Xusto na entrada taba un señor sentáu, naturalmente, szinte magá|tól értetőd|ő|en, s új|ság|ot olvas|ott. Meg|dermed|tem. Ő vol|t.
Mond|anom sem kell, hogy mi|kor ősz elejé|n haza|jö|ttem, elő|ször is belé|je botl|ottam.
Et|től kezd|ve a hely|zet csak rossz|abb|od|ott.
Most már úgy nyüzsög körül|öttem, mint-hai három-ezer példá|ny|ban {forog|na közkézen}.
Hai ki|tekint|ek az ablak|on, a jár|dá|n szalad, : Si miro la ventana|por, la cera|por cuerri, : Si miro pela ventana, ta corriendo pela cera, minden kocsi|ban és föl|von|ó|ban ő terpesz|ked|ik.
El|visel|het|etlen.
Vég|re is nem bír|tam a titk|ot {mag|am|ba fojt|ani}; ismer|ős|eim|hez fordul|tam.
-y|ír|tam személy|é|t, ruhá|zat|á|t, szok|ás|ai|t.
Mind-egy|ik ismer|ős|öm el|mosoly|od|ott, : Toos conocíu|la mio sorrisa_punxeron|se, : Tolos mios conocíos poner a sonrir, mind-egy|ik szem|é|ben az emlék|ez|és fény|y {villan|t fel}, s mind-egy|ik így szól|t:
- Ja, az?
Érdek|ye.
Év|ek óta tör|öm a fej|em, hogy ki -y|het?
|
Si al llegar equí l'ardigosu llector, consagráu en cuerpu y alma al estudiu del mundialmente famosu difícil idioma húngaru, siéntese animáu pa siguir la so andadura, puede por casu recurrir a Édes Anna de Desző Kosztolányi, de la que s'estrayxeron la mayoría de los exemplos d'esti artículu; ausiliáu con un bon diccionariu o meyor entá la versión española traducida por Judit Xantus Szarvas y editada por Ediciones B o la catalana traducida por Eloi Castelló Gassol y editada por Proa.
Minden jót!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.