escultura a Barcelona From Wikipedia, the free encyclopedia
La Font de l'Aurora era un monument escultòric situat inicialment als Jardinets de Gràcia de Barcelona, i posteriorment disgregat en diverses peces repartides entre el Turó Parc, l'avinguda de Vallcarca, el passeig de Santa Madrona, la plaça de Joaquim Folguera i el Zoo de Barcelona. Fou realitzada per Joan Borrell i Nicolau el 1929, en un estil classicista de caràcter una mica acadèmic, proper al noucentisme de moda en aquella època.
![]() ![]() | |
Tipus | obra escultòrica ![]() |
---|---|
Creador | Joan Borrell i Nicolau ![]() |
Creació | 1928-1929 |
Mètode de fabricació | escultura ![]() |
Gènere | art públic ![]() |
Moviment | noucentisme ![]() |
Material | bronze Pedra de Montjuïc marbre ![]() |
Mida | 225 (![]() ![]() ![]() |
Estat de conservació | enderrocat o destruït ![]() |
Localització | |
Col·lecció | |
Biga de la Font de l'Aurora | |
![]() | Nimfa que es pentina |
Àligues | |
![]() | Minerva |
Selene![]() |
Els Jardinets de Gràcia foren realitzats en el context de l'Exposició Internacional de 1929 per Nicolau Maria Rubió i Tudurí, director de Parcs i jardins de Barcelona, per a servir d'enllaç entre el passeig de Gràcia i la Vila de Gràcia, annexionada a la ciutat de Barcelona el 1897.[1]
Per a la seva inauguració, el 13 de juliol de 1929, s'hi va col·locar la Font de l'Aurora, un grup escultòric situat sobre un estany, obra de Joan Borrell i Nicolau.[2] Constava d'una figura central, Minerva, dempeus sobre una barca, que subjectava dues quadrigues tirades cadascuna per dos cavalls, una dirigida per Hèlios (el Sol), i altra per Selene (la Lluna), rodejat per unes columnes rematades per àligues. Al parterre adjacent hi devien figurar dos grups dedicats a Diana caçadora, un amb una imatge de la deessa amb unes nimfes, i altre amb un cérvol ferit per les fletxes de la deessa caçadora rodejat per uns gossos de caça; malgrat tot, tan sols s'arribà a fer el primer grup, format per la figura de Diana caçadora, una Nimfa despertant-se i una Nimfa que es pentina.[3]
L'obra no va agradar als veïns, especialment perquè es va situar de cara a la Diagonal, pel que donava l'esquena al barri. Així doncs, el 1931 l'obra va ser desmuntada i guardada en un magatzem municipal. Alguns anys més tard, algunes de les seves peces van ser col·locades de manera separada en altres indrets de la ciutat: un dels carros, el d'Hèlios, va ser instal·lat el 1934 al Turó Park; una de les nimfes, titulada Nimfa que es pentina, es va situar a la plaça Joaquim Folguera el 1968; les àligues van ser ubicades al Zoo de Barcelona el 1969; la figura de Minerva va ser col·locada el 2003 al passeig de Santa Madrona, a Montjuïc, en una fornícula de l'Institut Cartogràfic de Catalunya; i la figura de Selene fou col·locada el 2014 a l'avinguda de Vallcarca, prop de la Plaça de Lesseps.[4] D'altra banda, les figures de Diana caçadora i Nimfa despertant-se van quedar en la col·lecció particular de la família Borrell Nicolau.[5]
En l'actualitat, del conjunt original queden els següents elements:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.